natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission should prepare an analysis for the purposes of a long-term Union strategy for the Union's contribution to the commitments of the Paris Agreement of holding the increase in the global average temperature to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels, including various scenarios, inter alia a scenario on achieving net zero GHG emissions within the Union by 2050 and negative emissions thereafter and their implications on the global and Union carbon budget.
Također se suglasilo da će osnažiti ulogu i prava potrošača, transparentnost i predvidljivost za ulagatelje, među ostalim sustavnim praćenjem ključnih pokazatelja u svrhu ostvarenja povoljnog, pouzdanog, konkurentnog, sigurnog i održivog energetskog sustava, te olakšati usklađivanje nacionalnih klimatskih i energetskih politika i poticati regionalnu suradnju među državama članicama.
Although the Union pledged to deliver ambitious cuts in GHG emissions by 2030, the threat of climate change is a global issue.
U svojoj komunikaciji od 25. veljače 2015. o Okvirnoj strategiji za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom Komisija upućuje na potrebnu za integriranim mehanizmom upravljanja kako bi se osiguralo da se svim djelovanjima povezanima s energijom na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini pridonosi ciljevima energetske unije, čime će se proširiti područje primjene upravljanja, izvan Okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030., na svih pet dimenzija energetske unije.
The Union and its Member States should therefore work with their international partners in order to ensure a high level of ambition by all Parties in line with the long-term goals of the Paris Agreement.
U svojoj komunikaciji od 18. studenoga 2015. o stanju energetske unije Komisija je dodatno navela da su integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi, koji obuhvaćaju svih pet dimenzija energetske unije, nužni alati za strateško planiranje energetske i klimatske politike.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council also agreed that a reliable and transparent governance mechanism without any unnecessary administrative burden and with sufficient flexibility for Member States should be developed to help ensure that the Union meets its energy policy goals, while fully respecting Member States' freedom to determine their energy mix.
U Smjernicama Komisije za države članice o integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u okviru spomenute komunikacije predviđena je osnova za države članice da počnu razvijati nacionalne planove za razdoblje od 2021. do 2030. te su utvrđeni glavni stupovi mehanizma upravljanja.
It emphasised that such a governance mechanism should build on existing building blocks, such as national climate programmes, national plans for renewable energy and energy efficiency as well as the need to streamline and bring together separate planning and reporting strands.
U komunikaciji je navedeno i da bi se upravljanje trebalo temeljiti na pravu.
It also agreed to step up the role and rights of consumers, transparency and predictability for investors, inter alia by systematic monitoring of key indicators for an affordable, safe, competitive, secure and sustainable energy system and to facilitate coordination of national climate and energy policies and foster regional cooperation between Member States.
U svojim zaključcima od 26. studenoga 2015. o sustavu upravljanja energetskom unijom, Vijeće je prepoznalo da će upravljanje energetskom unijom biti ključan alat za učinkovitu i djelotvornu izgradnju energetske unije i za ostvarivanje njezinih ciljeva.
In its communication of 25 February 2015 on A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy, the Commission refers to the need for an integrated governance mechanism to ensure that energy-related actions at Union, regional, national and local level all contribute to the Energy Union's objectives, thereby broadening the scope of governance — beyond the 2030 Framework for Climate and Energy — to all five dimensions of the Energy Union.
Vijeće je istaknulo da bi se mehanizam upravljanja trebao temeljiti na načelima integracije strateškog planiranja i izvješćivanja o provedbi klimatske i energetske politike i na koordinaciji između dionika odgovornih za energetsku i klimatsku politiku na razini Unije, regionalnoj i nacionalnoj razini.
In its communication of 18 November 2015 on the State of the Energy Union, the Commission further specified that integrated national energy and climate plans, addressing all five dimensions of the Energy Union, are necessary tools for a more strategic energy and climate policy planning.
Također je istaknulo da bi se mehanizmom upravljanja trebalo osigurati postizanje dogovorenih ciljeva energetske i klimatske politike za 2030. i pratiti zajednički napredak Unije u ostvarivanju ciljeva politike u pet dimenzija energetske unije.
As part of that communication, the Commission Guidance to Member States on integrated national energy and climate plans provided the basis for Member States to start developing national plans for the period 2021 to 2030 and set out the main pillars of the governance mechanism.
U rezoluciji Europskog parlamenta od 15. prosinca 2015. pod naslovom „Ususret europskoj energetskoj uniji” poziva se da mehanizam upravljanja energetskom unijom bude ambiciozan, pouzdan, transparentan, demokratski te da u potpunosti uključuje Europski parlament i da se njime osigura ostvarivanje ciljeva klimatske i energetske politike za 2030.
The communication also specified that such governance should be anchored in law.
Europsko vijeće opetovano je naglašavalo potrebu za poduzimanjem hitnih mjera kako bi se osiguralo ostvarenje minimalnog cilja elektroenergetske međupovezanosti od 10 %.
In its conclusions of 26 November 2015 on the governance system of the Energy Union, the Council recognised that governance of the Energy Union will be an essential tool for the efficient and effective construction of the Energy Union and the achievement of its objectives.
U svojim zaključcima od 23. i 24. listopada 2014.
The Council underlined that the governance mechanism should be based on the principles of integration of strategic planning and reporting on the implementation of climate and energy policies and coordination between actors responsible for energy and climate policy, at Union, regional and national level.
Europsko vijeće odlučilo je da će Komisija uz potporu država članica poduzeti hitne mjere kako bi osigurala ostvarenje minimalnog cilja elektroenergetske međupovezanosti od 10 %, što je prije moguće, a najkasnije do 2020., barem za države članice koje još nisu ostvarile minimalnu razinu integracije u unutarnje energetsko tržište.
It also underlined that the governance mechanism should ensure that the agreed energy and climate targets for 2030 are met and should monitor the Union's collective progress towards the achievement of the policy objectives across the five dimensions of the Energy Union.
U Komunikaciji Komisije od 23. studenog 2017. o jačanju energetskih mreža u Europi ocjenjuje se napredak u pogledu postizanja cilja od 10 % međupovezanosti i predlažu načini ostvarenja cilja za 2030. od 15 % međupovezanosti.
The European Parliament's resolution of 15 December 2015 entitled ‘Towards a European Energy Union’ called for the governance mechanism of the Energy Union to be ambitious, reliable, transparent, democratic and fully inclusive of the European Parliament and to ensure that the 2030 climate and energy targets are achieved.
Stoga bi glavni cilj mehanizma upravljanja trebao biti omogućiti ostvarivanje ciljeva energetske unije, a posebno ciljeva Okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030., u području smanjenja emisija stakleničkih plinova, energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti.
The European Council has repeatedly stressed the need to take urgent measures in order to ensure the achievement of a minimum target of 10 % of electricity interconnections.
Ti ciljevi proizlaze iz energetske politike Unije i potrebe za očuvanjem, zaštitom i poboljšanjem kvalitete okoliša te promicanjem razboritog i racionalnog korištenja prirodnim bogatstvima, kako je predviđeno Ugovorima EU-a.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council decided that the Commission supported by the Member States will take urgent measures in order to ensure the achievement of a minimum target of 10 % of electricity interconnections, as a matter of urgency, and no later than 2020 at least for Member States which have not yet attained a minimum level of integration in the internal energy market.
Niti jedan od ta dva neodvojivo povezana cilja ne može se smatrati sekundarnim u odnosu na drugi.
The communication of the Commission of 23 November 2017 on strengthening Europe's energy networks assesses progress towards achieving the 10 % interconnection target and suggests ways in which to operationalise the 15 % interconnection target for 2030.
Ova je Uredba stoga povezana sa sektorskim pravom kojim se provode klimatski i energetski ciljevi Unije za 2030.
The main objective of the governance mechanism should therefore be to enable the achievement of the objectives of the Energy Union and in particular the targets of the 2030 Framework for Climate and Energy, in the field of GHG emission reduction, energy from renewable sources and energy efficiency.
Iako je državama članicama potrebna fleksibilnost kako bi mogle odabrati politike koje najbolje odgovaraju njihovoj nacionalnoj kombinaciji izvora energije i preferencijama, ta bi fleksibilnost trebala biti usklađena s daljnjom integracijom tržišta, pojačanim tržišnim natjecanjem, ostvarivanjem ciljeva klimatske i energetske politike i postupnim prelaskom na održivo niskougljično gospodarstvo.
Those objectives and targets stem from the Union policy on energy and from the need to preserve, protect and improve the quality of the environment and to promote the prudent and rational utilisation of natural resources, as provided for in the EU Treaties.
Za socijalno prihvatljiv i pravedan prelazak na održivo niskougljično gospodarstvo potrebne su promjene u ulagačkom ponašanju, što se odnosi i na javna i na privatna ulaganja, te inicijative u cijelom spektru politika, pri čemu treba voditi računa o građanima i regijama na koje bi prelazak na niskougljično gospodarstvo mogao negativno utjecati.
None of those objectives, which are indissociably linked, can be regarded as secondary to the other.
Da bi se moglo ostvariti smanjenje emisija stakleničkih plinova potreban je poticaj učinkovitost i inovacije u europskom gospodarstvu, što bi trebalo stvoriti održiva radna mjesta, uključujući u visokotehnološkim sektorima, i dovesti do poboljšanja kvalitete zraka i javnog zdravlja.
This Regulation is therefore linked to sectoral law implementing the 2030 targets for energy and climate.
S obzirom na međunarodne obveze iz Pariškog sporazuma, države članice trebale bi izvještavati o djelovanjima koja provode kako bi postupno ukinule energetske subvencije, posebno za fosilna goriva.
While Member States need flexibility to choose policies that are best-matched to their national energy mix and preferences, that flexibility should be compatible with further market integration, increased competition, the attainment of climate and energy objectives and the gradual shift towards a sustainable low-carbon economy.
Prilikom izvješćivanja, države članice mogu se odlučiti za postojeće definicije subvencija za fosilna goriva koje se upotrebljavaju na međunarodnoj razini.
A socially acceptable and just transition to a sustainable low-carbon economy requires changes in investment behaviour, as regards both public and private investment, and incentives across the entire policy spectrum, taking into consideration citizens on whom and regions on which the transition to a low-carbon economy could have adverse impacts.
Kako staklenički plinovi i tvari koje onečišćuju zrak uglavnom potječu iz zajedničkih izvora, politikom usmjerenom na smanjenje emisija stakleničkih plinova moglo bi se pridonijeti i poboljšanju javnog zdravlja i kvalitete zraka, posebno u gradskim područjima, čime bi se mogli nadoknaditi kratkoročni troškovi ublažavanja emisija stakleničkih plinova.
Achieving GHG emission reductions requires a boost to efficiency and innovation in the European economy and in particular should also create sustainable jobs, including in high-tech sectors, and lead to improvements of air quality and public health.
Kako podaci dostavljeni u skladu s Direktivom (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća predstavljaju važne ulazne vrijednosti za sastavljanje inventara stakleničkih plinova i nacionalnih planova, trebalo bi prepoznati važnost prikupljanja i dostavljanja usklađenih podataka između Direktive (EU) 2016/2284 i inventara emisija stakleničkih plinova.
In view of the international commitments in the Paris Agreement, Member States should report on actions that they undertake to phase out energy subsidies, in particular for fossil fuels.
Iskustvo stečeno u provedbi Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ukazalo je da je potrebno povećati sinergije i sukladnost s izvješćivanjem na temelju drugih pravnih instrumenata, posebno Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe (EZ) br. 166/2006 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 517/2014 Europskog parlamenta i Vijeća.
When reporting, Member States may choose to base themselves on existing definitions for fossil fuel subsidies used internationally.
Kako bi se osigurala kvaliteta izvješćivanja o emisijama nužno je upotrebljavati dosljedne podatke za izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova.
As GHGs and air pollutants largely derive from common sources, policy designed to reduce GHGs can have co-benefits for public health and air quality, in particular in urban areas, that could offset the near-term costs of GHG mitigation.
U skladu sa snažnom predanošću Komisije boljoj regulativi i s politikom kojom se promiču istraživanja, inovacije i ulaganja, mehanizmom upravljanja trebalo bi se postići znatno smanjenje administrativnog opterećenja i složenosti za države članice i relevantne dionike, za Komisiju i ostale institucije Unije.
As data reported under Directive (EU) 2016/2284 of the European Parliament and of the Council represent an important input for the compilation of the GHG inventory and the national plans, the importance of compilation and reporting of consistent data between Directive (EU) 2016/2284 and the GHG inventory should be recognised.
Isto tako bi se trebalo doprinijeti i osiguravanju dosljednosti i primjerenosti politika i mjera na razini Unije i nacionalnoj razini u pogledu preobrazbe energetskog sustava ka održivom niskougljičnom gospodarstvu.
The experience gained in implementing Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and the Council indicated the need for synergies and coherence with reporting under other legal instruments, in particular with Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council, Regulation (EC) No 166/2006 of the European Parliament and of the Council, Regulation (EC) No 1099/2008 of the European Parliament and of the Council and Regulation (EC) No 517/2014 of the European Parliament and of the Council.
Ostvarivanje ciljeva energetske unije trebalo bi osigurati kombinacijom inicijativa Unije i dosljednih nacionalnih politika utvrđenih u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.
The use of consistent data to report GHG emissions is essential to ensuring the quality of emissions reporting.
U sektorskom pravu Unije u području energetske i klimatske politike utvrđeni su zahtjevi za planiranje, koji su bili korisni alati za poticanje promjena na nacionalnoj razini.
In line with the Commission's strong commitment to better regulation and consistent with a policy that promotes research, innovation and investment, the governance mechanism should result in a significant reduction of administrative burden and complexity for the Member States and relevant stakeholders, the Commission and other Union institutions.
Zbog toga što ih se uvodilo u različitim razdobljima, došlo je do preklapanja i nedovoljnog uzimanja u obzir sinergija i interakcija među područjima politika na štetu troškovne učinkovitosti.
It should also help to ensure coherence and adequacy of policies and measures at Union and national level with regard to the transformation of the energy system towards a sustainable low-carbon economy.
Trenutačno odvojeno planiranje, izvješćivanje i praćenje u području energetske i klimatske politike trebalo bi se stoga što je više moguće uskladiti i integrirati.
The achievement of the Energy Union objectives and targets should be ensured through a combination of Union initiatives and coherent national policies set out in integrated national energy and climate plans.
Integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima trebalo bi obuhvatiti desetogodišnja razdoblja i osigurati pregled trenutačnog stanja energetskog sustava i politike.
Sectoral Union law in the energy and climate fields sets out planning requirements, which have been useful tools to drive change at the national level.
U njima bi trebalo utvrditi nacionalne ciljeve za svaku od pet dimenzija energetske unije i odgovarajuće politike i mjere za ostvarivanje tih ciljeva te bi trebali imati analitičku osnovu.
Their introduction at different times has led to overlaps and insufficient consideration of synergies and interactions between policy areas, to the detriment of cost-efficiency.
U integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima kojima je obuhvaćeno prvo razdoblje od 2021. do 2030. posebnu pozornost trebalo bi posvetiti ciljevima za 2030. koji se odnose na smanjenje emisija stakleničkih plinova, energiju iz obnovljivih izvora, energetsku učinkovitost i elektroenergetsku međupovezanost.
Current separate planning, reporting and monitoring in the climate and energy fields should therefore as far as possible be streamlined and integrated.
Države članice trebale bi nastojati osigurati da su integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi u skladu s ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda i da im doprinose.
The integrated national energy and climate plans should cover ten-year periods and should provide an overview of the current energy system and policy situation.
Pri utvrđivanju svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, države članice trebale bi se moći nadovezati na postojeće nacionalne strategije ili planove.
They should set out national objectives for each of the five dimensions of the Energy Union and corresponding policies and measures to meet those objectives and have an analytical basis.
Za prvi nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana i za konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan predviđen je različit rok u odnosu na naknadne planove kako bi se državama članicama pružilo dovoljno vremena za pripremu prvih planova nakon donošenja ove Uredbe.
The integrated national energy and climate plans covering the first period from 2021 to 2030 should pay particular attention to the 2030 targets for GHG emission reductions, renewable energy, energy efficiency and electricity interconnection.
Unatoč tome, države članice potiču se da svoje prve nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova dostave što je prije moguće u 2018., kako bi se omogućila odgovarajuća priprema, a posebice za pospješujući dijalog predviđen za 2018. u skladu s odlukom 1/CP.21 stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC).
Member States should aim to ensure that the integrated national energy and climate plans are consistent with, and contribute to, achieving the United Nations Sustainable Development Goals.
U svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, države članice trebale bi procijeniti broj kućanstava u energetskom siromaštvu, uzimajući u obzir domaće energetske usluge potrebne za jamčenje osnovnih životnih standarda u odgovarajućem nacionalnom kontekstu, postojeću socijalnu politiku i druge relevantne politike, kao i Komisijine okvirne smjernice o relevantnim pokazateljima, uključujući geografsku raspršenost, koje su utemeljene na zajedničkom pristupu energetskom siromaštvu.
In their integrated national energy and climate plans, Member States may build upon existing national strategies or plans.
U slučaju da država članica utvrdi da postoji znatan broj kućanstava u energetskom siromaštvu, trebala bi u svoj plan uključiti nacionalni okvirni cilj smanjenja energetskog siromaštva.
For the first draft and final integrated national energy and climate plan, a different deadline is provided as compared to subsequent plans, in order to provide Member States with adequate preparation time for their first plans after the adoption of this Regulation.
Trebalo bi utvrditi obvezni predložak za integrirane nacionalne energetske i klimatske planove kako bi se osiguralo da su svi nacionalni planovi dovoljno sveobuhvatni i kako bi se olakšala usporedba i objedinjavanje nacionalnih planova te istodobno državama članicama osigurala dovoljna fleksibilnost za utvrđivanje pojedinosti nacionalnih planova utemeljenih na nacionalnim preferencijama i posebnostima.
Nevertheless, Member States are encouraged to provide their first draft integrated national energy and climate plans as early as possible in 2018, in order to allow proper preparation, in particular for the facilitative dialogue to be convened in 2018 in accordance with Decision 1/CP.21 of the Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC).
Provedba politika i mjera u područjima energetske i klimatske politike utječe na okoliš.
In their integrated national energy and climate plans, Member States should assess the number of households in energy poverty, taking into account the necessary domestic energy services needed to guarantee basic standards of living in the relevant national context, existing social policy and other relevant policies, as well as Commission indicative guidance on relevant indicators, including geographical dispersion, that are based on a common approach for energy poverty.
Države članice trebale bi stoga osigurati da se javnosti dovoljno rano pruže djelotvorne prilike za sudjelovanje u pripremi nacionalnih planova u području energetske i klimatske politike i davanje mišljenja o njima u skladu s, ako je primjenjivo, odredbama Direktive 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Konvencije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša od 25. lipnja 1998. („Aarhuška konvencija”).
In the event that a Member State finds that it has a significant number of households in energy poverty, it should include in its plan a national indicative objective to reduce energy poverty.
Države članice trebale bi također osigurati sudjelovanje socijalnih partnera u pripremi integriranih nacionalnih planova u području energetske i klimatske politike te nastojati ograničiti administrativnu složenost prilikom ispunjavanja obveza u vezi s javnim savjetovanjem.
A mandatory template for the integrated national energy and climate plans should be established to ensure that all national plans are sufficiently comprehensive and to facilitate comparison and aggregation of national plans, while at the same time ensuring sufficient flexibility for Member States to set out the details of national plans reflecting national preferences and specificities.
Prilikom provođenja javnog savjetovanja, te u skladu s Aarhuškom konvencijom, države članice trebale bi nastojati osigurati ravnopravno sudjelovanje, obavješćivanje javnosti putem javnih priopćenja ili drugih odgovarajućih sredstava poput elektroničkih medija, javnost može pristupiti svim relevantnim dokumentima te uspostavu praktičnih aranžmana koji se odnose na sudjelovanje javnosti.