natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Stakeholders
Područje
OEMs
Ključni aspekt
Tier 1 suppliers
Dionici
Tier 2 & other suppliers
OEM-ovi
Remanufacturers
Dobavljači 1. reda
ATFs
Dobavljači 2. reda i ostali dobavljači
Shredders
Ponovni proizvođači
MANUFACTURING
Ovlaštena postrojenja za obradu
CROSS CUTTING MANUFACTURING
Uređaji za rezanje
Environmental management
PROIZVODNJA
Energy management
OPĆENITO ZA PROIZVODNJU
Waste management
Upravljanje okolišem
Water management
Upravljanje energijom
SUPPLY CHAIN, DESIGN, AND REMANUFACTURING
Upravljanje otpadom
Supply Chain Management, logistics and design
Upravljanje vodama
Remanufacturing
LANAC OPSKRBE, DIZAJN I PONOVNA PROIZVODNJA
END OF LIFE VEHICLE HANDLING
Upravljanje lancem opskrbe, logistika i dizajn
ELV logistics
Ponovna proizvodnja
Collection
GOSPODARENJE OTPADNIM VOZILIMA
ELV treatment
Logistika gospodarenja otpadnim vozilima
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, SECTOR ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE CAR MANUFACTURING SECTOR
Prikupljanje
BEMPs for environmental management
Obrada otpadnih vozila
This section is relevant for automotive vehicles, parts and components manufacturers as well as broadly relevant for authorised end-of-life vehicle treatment facilities.
NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM, SEKTORSKI OKOLIŠNI POKAZATELJI I MJERILA IZVRSNOSTI ZA SEKTOR PROIZVODNJE AUTOMOBILA
Implementing an advanced environmental management system
Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje okolišem
BEMP is to implement an advanced environmental management system (EMS) across all sites of the company.
Ovaj odjeljak relevantan je za proizvođače motornih vozila, automobilskih dijelova i komponenata, a u širem smislu relevantan je za ovlaštena postrojenja za obradu otpadnih vozila.
This enables continuous monitoring and improvement across all most significant environmental aspects.
Uvođenje naprednog sustava upravljanja okolišem
An EMS is a voluntary tool that helps organisations to develop, implement, maintain, review and monitor an environmental policy and improve their environmental performance.
Najbolja praksa zaštite okoliša jest uvođenje naprednog sustava upravljanja okolišem (EMS) na svim lokacijama poduzeća.
Advanced systems can be implemented according to ISO 14001-2015 or preferably EMAS, which are internationally recognised systems certified or verified by a third party, and focus on continuous improvement and benchmarking of the organisation’s environmental performance.
Time se omogućuje kontinuirano praćenje i unapređenje u svim najznačajnijim aspektima okoliša.
Applicability
Sustav upravljanja okolišem dobrovoljni je alat koji organizacijama pomaže da razviju, provode, održavaju, preispituju i prate politiku zaštite okoliša te smanje svoj utjecaj na okoliš.
An EMS is typically suitable for all organisations and sites.
Napredni sustavi mogu se primjenjivati prema normi ISO 14001-2015 ili po mogućnosti prema sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS), međunarodno prepoznatim sustavima koje certificira ili provjerava treća strana, u cilju kontinuiranog ublažavanja utjecaja na okoliš organizacije i njezina ocjenjivanja prema mjerilima.
The scope and nature of the EMS may vary depending on the scale and complexity of the organisation and of its processes, as well as the specific environmental impacts involved.
Primjenjivost
In some cases, aspects of water management, biodiversity or land contamination may not be covered or monitored in EMSs implemented by firms in the automotive sector; this reference document (Sections 3.2, 3.3, 3.4 and 3.5) may offer useful guidance on these aspects.
Sustav upravljanja okolišem obično je prikladan za sve organizacije i lokacije.
Associated environmental performance indicators and benchmarks of excellence
Opseg i priroda sustava upravljanja okolišem mogu se razlikovati ovisno o veličini i složenosti organizacije i njezinih procesa, kao i o specifičnim utjecajima na okoliš koji su prisutni.
Environmental performance indicators
U nekim slučajevima aspekti upravljanja vodama, biološke raznolikosti ili onečišćenja zemljišta nisu obuhvaćeni ili se ne prate u okviru sustava upravljanja okolišem koje primjenjuju poduzeća u automobilskom sektoru.
Benchmark of excellence
Ovaj referentni dokument (odjeljci 3.2., 3.3., 3.4. i 3.5.) može ponuditi korisne smjernice za te aspekte.
(i1) Sites with an advanced environmental management system (% of facilities/operations)
Povezani okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti
(i2) Number of environmental performance indicators that are in general use throughout the whole organisation and/or which are reported on in environmental statements;
Okolišni pokazatelji
(i3) Use of internal or external benchmarks to drive environmental performance (Y/N)
Mjerilo izvrsnosti
(b1) An advanced environmental management system is implemented across all production sites globally
(i1) Lokacije s naprednim sustavom upravljanja okolišem (% postrojenja/postupaka)
This section is relevant for automotive vehicles, parts and components manufacturers.
(i3) Primjena unutarnjih i vanjskih mjerila za smanjivanje utjecaja na okoliš (da/ne)
The main principles are also broadly relevant for authorised end-of-life vehicle treatment facilities.
(b1) Napredni sustav upravljanja okolišem primjenjuje se globalno na svim proizvodnim lokacijama
Implementing detailed energy monitoring and management systems
Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje energijom
BEMP is to implement across manufacturing sites detailed energy monitoring at the process level, in conjunction with an energy management system that is certified or verified by a third party, in order to optimise energy consumption.
Provedba sustavâ detaljnog praćenja potrošnje energije i upravljanja energijom
Best practice energy management plans include the following aspects and these are formalised according to a management system that requires organisational improvements, such as a system certified ISO 50001 or integrated in EMAS:
Najbolja praksa zaštite okoliša jest provedba detaljnog praćenja energije na razini procesa na svim proizvodnim lokacijama u kombinaciji sa sustavom upravljanja energijom koji certificira ili provjerava treća strana, u cilju optimiziranja potrošnje energije.
Establishing an energy policy, strategy, and action plan;
Planovi upravljanja energijom prema najboljim praksama uključuju sljedeće aspekte i formalizirani su u skladu sa sustavom upravljanja koji zahtijeva organizacijska poboljšanja, kao što je sustav certificiran prema normi ISO 50001 ili integriran u sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS):
Gaining active commitment from senior management;
izrada energetske politike, strategije i akcijskog plana,
Performance measurement and monitoring;
aktivno zalaganje višeg rukovodstva,
Staff training;
mjerenje i praćenje učinkovitosti,
Communication;
osposobljavanje osoblja,
Continuous improvement;
komunikacija,
Investment.
kontinuirano unapređivanje,
An energy management system certified ISO 50001 or integrated in EMAS is applicable to any plant or site.
ulaganja.
Introducing detailed energy monitoring and management systems, while not systematically essential, can be beneficial for any facility and should be considered at the appropriate level to promote action.
Sustav upravljanja energijom certificiran prema normi ISO 50001 ili integriran u sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS) primjenjiv je na svako postrojenje ili lokaciju.
Benchmarks of excellence
Iako nije sustavno neophodno, uvođenje sustava detaljnog praćenja potrošnje energije i upravljanja energijom može biti korisno za svako postrojenje i trebalo bi se razmotriti na odgovarajućoj razini kako bi se potaklo djelovanje.
(i4) Number of facilities with detailed energy monitoring systems (# or % of facilities/operations)
Mjerila izvrsnosti
(i5) Number of facilities with an energy management system certified ISO 50001 or integrated in EMAS (# or % of facilities/operations)
(i4) Broj postrojenja sa sustavima detaljnog praćenja energije (broj ili % postrojenja/postupaka)
(b2) Specific energy management plans are implemented across all sites (organisation level)
(i5) Broj postrojenja sa sustavom upravljanja energijom certificiranim prema normi ISO 50001 ili integriranim u sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (broj ili % postrojenja/postupaka)
(b3) Detailed monitoring per process is implemented on-site (site level)
(b2) Posebni planovi upravljanja energijom provode se na svim lokacijama (organizacijska razina)
(b4) The plant implements energy management controls, e.g. to switch off areas of the plant during non-productive times for sites with detailed monitoring (site level)
(b3) Na lokaciji se provodi detaljno praćenje svakog procesa (razina lokacije)
Increasing the efficiency of energy-using processes
(b4) Postrojenje provodi kontrole upravljanja energijom, na primjer gase li se dijelovi postrojenja kada se ne obavlja proizvodnja na lokacijama s detaljnim praćenjem (razina lokacije)
BEMP is to ensure that high levels of energy efficiency are maintained, by conducting regular reviews of energy-using processes and identifying options for improved controls, management, repairs and/or equipment replacement.
Povećanje učinkovitosti procesa u kojima se troši energija
Major principles that can be followed to increase energy efficiency across facilities are:
Najbolja praksa upravljanja okolišem jest osigurati održavanje visokih razina energetske učinkovitosti redovitim preispitivanjem procesa u kojima se troši energija i utvrđivanjem mogućnosti za poboljšane kontrole, upravljanje, popravke i/ili zamjenu opreme.
Carrying out energy performance reviews;
Glavni su postupci za povećanje energetske učinkovitosti u postrojenjima sljedeći:
Automation and timing for base-load reduction;
preispitivanje energetske učinkovitosti,
Zoning;
automatizacija i vremensko usklađivanje za smanjenje temeljnog opterećenja,
Checks for leaks and losses;
zoniranje,
Installing insulation over pipes and equipment;
provjere radi utvrđivanja curenja i gubitaka,
Seeking opportunities to install heat recovery systems such as heat exchangers;
postavljanje izolacije na cijevi i opremu,
Installing cogeneration systems (combined heat and power (CHP));
pronalaženje mogućnosti za ugradnju sustavâ povrata topline kao što su izmjenjivači topline,
Retrofitting;
ugradnja kogeneracijskih sustava (kombinirana proizvodnja toplinske i električne energije (CHP)),
Switching or combining energy sources.
naknadna ugradnja,
The techniques mentioned in this BEMP are applicable in principle for both new plants and existing installations.
promjena ili kombiniranje izvora energije.
However, the potential for optimisation is usually greater in existing installations which have developed organically over many years to meet the evolving constraints of production, where synergies and rationalisations may deliver more obvious results.
Tehnike navedene u ovoj najboljoj praksi upravljanja okolišem u načelu su primjenjive na nova i postojeća postrojenja.
Not all plants will be able to implement cogeneration (CHP): in plants with little thermal process or heat requirements, cogeneration will not be a cost-effective strategy.
No potencijal za optimizaciju obično je veći u postojećim postrojenjima koja su se razvijala postupno tijekom godina kako bi nadvladala ograničenja proizvodnje i u kojima sinergije i racionalizacije mogu dati vidljivije rezultate.
(i6) Implementation of regular reviews of systems, automation, repair, maintenance and upgrades (% of sites)
Kogeneracija (CHP) se neće moći primijeniti u svim postrojenjima.
(i7) Overall energy use (kWh) per functional unit
U postrojenjima s malim potrebama za toplinskom obradom i toplinom kogeneracija neće biti troškovno učinkovita strategija.
Renewable and alternative energy use
(i6) Provedba redovitih preispitivanja sustavâ, automatizacije, popravaka, održavanja i nadogradnji (% lokacija)
BEMP is to use renewable energy, generated on-site or off-site, to meet the energy needs of an automotive manufacturing facility.
(i7) Sveukupna potrošnja energije (kWh) po funkcionalnoj jedinici
After striving to reduce energy use as much as possible (see Section 3.2.2), renewable or alternative energy sources that can be considered include:
Upotreba obnovljivih i alternativnih izvora energije
On-site renewables, e.g. solar thermal, solar photovoltaic panels, wind turbines, geothermal, biomass or hydroelectric generation;
Najbolja praksa upravljanja okolišem jest upotreba obnovljive energije generirane na lokaciji ili izvan nje kako bi se zadovoljile energetske potrebe postrojenja za proizvodnju automobila.
Alternative (potentially lower-carbon) on-site sources such as combined heat and power (CHP) or trigeneration;
Nakon što se što je više moguće smanji potrošnja energije (vidjeti odjeljak 3.2.2.) mogu se razmatrati obnovljivi ili alternativni izvori energije koji uključuju:
Purchase of off-site renewable energy, either directly or through major utilities.
obnovljive izvore energije na lokaciji, npr. solarne toplinske kolektore, fotonaponske panele, vjetroturbine, proizvodnju geotermalne energije, hidrocentrale ili proizvodnju energije iz biomase,
The achievability, cost and technologies required will vary significantly depending on the local renewable resource.
alternativne izvore (potencijalno sa smanjenim emisijama ugljikova dioksida) na lokaciji kao što su kombinirana proizvodnja toplinske i električne energije (CHP) ili trigeneracija,
The feasibility of on-site renewable energy generation varies widely according to factors specific to the general area and the site itself such as climate, terrain and soil, shading and exposure and available space.
kupnju obnovljive energije izvan lokacije, izravno od velikih komunalnih poduzeća ili njihovim posredstvom.
Planning permits can also be an administrative hurdle specific to the jurisdiction.
Ostvarivost, troškovi i potrebne tehnologije znatno će se razlikovati ovisno o lokalnim obnovljivim resursima.
Off-site energy purchase is more generally applicable, either through partnering with energy producers (e.g. on a local scale) or simply selecting a renewable energy option from a utility company, which is becoming a mainstream offering in most Member States.
Izvedivost proizvodnje obnovljive energije na lokaciji uvelike se razlikuje ovisno o čimbenicima specifičnima za šire područje i lokaciju, kao što su klima, teren i tlo, zasjenjenost i izloženost suncu te dostupan prostor.
(i8) Share of production sites assessed for potential and opportunities for use of renewable energy sources (%)
Urbanističke dozvole mogu biti administrativna prepreka specifična za pojedino područje.
(i9) Share of site energy use met by renewable sources (%)
Kupnja energije izvan lokacije šire je primjenjiva u okviru partnerstva s proizvođačima energije (npr. na lokalnoj razini) ili jednostavno odabirom opcije obnovljive energije u komunalnom poduzeću, što postaje dio uobičajene ponude u većini država članica.
(i10) Energy consumption from fossil fuels (MWh or TJ) per functional unit
(i8) Udio proizvodnih lokacija procijenjenih u pogledu potencijala i mogućnosti za upotrebu obnovljivih izvora energije (%)
(b5) All production sites are assessed for potential use of renewable energy sources
(i9) Udio upotrebe energije iz obnovljivih izvora na lokaciji (%)
(b6) Energy use is reported, declaring the share of fossil and non-fossil energy
(i10) Potrošnja energije iz fosilnih goriva (MWh ili TJ) po funkcionalnoj jedinici
(b7) A policy is in place to drive an increase in renewable energy use
(b5) Sve proizvodne lokacije procjenjuju se u pogledu moguće upotrebe obnovljivih izvora energije
Optimisation of lighting in automotive manufacturing plants
(b6) Izvješćuje se o upotrebi energije i navodi udio fosilne i nefosilne energije
BEMP is to reduce energy use for lighting through a combination of optimal design, positioning, using efficient lighting technologies and zonal management strategies.
(b7) Uvedena je politika za poticanje upotrebe obnovljive energije
An integrated approach to optimise lighting energy efficiency needs to take into account the following elements:
Optimizacija rasvjete u postrojenjima za proizvodnju automobila
Space design: wherever possible, using daylight in combination with artificial light;
Najbolja praksa upravljanja okolišem jest smanjenje upotrebe energije za rasvjetu kombinacijom optimalnog dizajna, pozicioniranja, upotrebe učinkovitih tehnologija rasvjete i primjene strategija zonskog upravljanja.
Optimising the positioning and distribution of luminaires: height and space between luminaires, within the constraints on maintenance, cleaning, reparability and cost;
Kako bi se optimizirala energetska učinkovitost potrebne rasvjete, u integriranom pristupu treba uzeti u obzir sljedeće elemente:
Increasing the efficiency of lighting devices: choice of efficient technical solutions (at system level) which deliver sufficient brightness for safe working;
projektiranje prostora: upotrebljavati dnevno svjetlo u kombinaciji s umjetnim gdje god je moguće,
Management of lighting on a ‘zonal’ basis: lighting is switched on or off according to requirements and presence.
optimizaciju pozicioniranja i distribucije rasvjetnih tijela: visina rasvjetnih tijela i razmak među njima unutar ograničenja u pogledu održavanja, čišćenja, mogućnosti popravka i troškova,
Combining the measures above can be the most effective and comprehensive way to reduce the energy use for lighting.
povećanje učinkovitosti rasvjetnih uređaja: odabir učinkovitih tehničkih rješenja (na razini sustava) koja daju dovoljno svjetlosti za siguran rad,
This BEMP is generally applicable, although different lighting technologies have different fields of application and limitations which may make some of them unsuitable for certain work environments.
upravljanje rasvjetom na razini zone: rasvjeta se pali ili gasi ovisno o zahtjevima i nazočnosti.
(i11) Implementation of improved positioning, energy-efficient lighting (% of lighting areas within a site, % of total sites).
Najučinkovitiji i sveobuhvatan način za smanjenje upotrebe energije za rasvjetu može se postići kombinacijom prethodnih mjera.
(i12) Implementation of zonal strategies for lighting (% of lighting areas within a site, % of total sites).
Ta najbolja praksa upravljanja okolišem ima opću primjenjivost, no različite tehnologije rasvjete mogu imati različita područja primjene i ograničenja zbog kojih neke od njih mogu biti neprikladne za neka radna okruženja.
(i13) Energy use of lighting equipment (kWh/year for a plant)
(i11) Poboljšano pozicioniranje, energetski učinkovita rasvjeta (% osvijetljenih područja na lokaciji, % ukupnih lokacija).
(i14) Average efficacy of luminaires throughout plant (lm/W)
(i12) Provedba zonskih strategija za rasvjetu (% osvijetljenih područja na lokaciji, % ukupnih lokacija).
(b8) The most energy efficient lighting solutions appropriate to specific work place requirements are implemented at all sites
(i13) Energija koju troše rasvjetna tijela (kWh/godina po postrojenju)
(b9) Zoning schemes are introduced in all sites
(i14) Prosječna učinkovitost rasvjetnih tijela u postrojenju (lm/W)
Rational and efficient use of compressed air
(b8) Energetski najučinkovitija rasvjetna rješenja prikladna za specifične zahtjeve radnog mjesta primjenjuju se na svim lokacijama
BEMP is to reduce energy consumption by mapping and assessing the use of compressed air, by optimising compressed air systems and eliminating leaks, by better matching supply and demand of air, by increasing the energy efficiency of compressors and by implementing waste heat recovery.
(b9) Rasporedi po zonama uvedeni su na svim lokacijama
Compressed air usage can be optimised according to a vast portfolio of measures in three areas:
Racionalna i učinkovita upotreba komprimiranog zraka
Demand-side measures:
Najbolja praksa upravljanja okolišem jest smanjenje potrošnje energije mapiranjem i procjenom upotrebe komprimiranog zraka, optimizacijom sustavâ komprimiranog zraka i rješavanjem problema curenja, boljim usklađivanjem ponude i potražnje zraka, povećanjem energetske učinkovitosti kompresora i provedbom rekuperacije otpadne topline.
Avoid and replace misuse of compressed air;
Upotreba komprimiranog zraka može se optimizirati prema opsežnom portfelju mjera u trima područjima:
Review usage of compressed air tools;
Mjere na strani potražnje:
Monitor and control demand;
izbjegavanje i ispravljanje pogrešne upotrebe komprimiranog zraka,
Set up awareness programmes;
preispitivanje upotrebe alata na komprimirani zrak,
Distribution network and system measures:
praćenje i kontrola potražnje,
Identify and minimise leaks;
uspostavljanje programa za podizanje svijesti,
Depressurisation;
Mjere u distribucijskoj mreži i sustavu:
Use of valves;
utvrđivanje i minimizacija curenja,
Supply-side measures:
rastlačivanje,
Size and manage compressor system according to demand;
upotreba ventila,
Increase the overall energy efficiency of the compressed air system;
Mjere na strani ponude:
Regular inspection of system pressure;
dimenzioniranje i upravljanje sustavom kompresora u skladu s potražnjom,
Increase the energy efficiency of major system components;
povećanje ukupne energetske učinkovitosti sustava komprimiranog zraka,
Regular filter inspection;
redovit pregled tlaka u sustavu,
Energy efficient dryers and optimal drain selection;
povećanje energetske učinkovitosti glavnih komponenata sustava,
Install waste heat recovery.
redovit pregled filtara,
The approaches for improving the energy efficiency of compressed air systems can be applied by all companies that have such a system at their disposal, regardless of size.
odabir energetski učinkovitih uređaja za sušenje i optimalne odvodnje,
The substitution of compressed air devices as well as the elimination of leakages is broadly applicable for all systems, independent of their age and current state.
uvođenje rekuperacije otpadne topline.
Concerning the optimisation of systems design, the recommendations are especially relevant for systems that have expanded over decades — it is estimated that this approach is applicable for at least 50 % of all compressed air systems.
Sva poduzeća koja imaju na raspolaganju sustav komprimiranog zraka mogu primijeniti pristupe za povećanje energetske učinkovitosti tih sustava, neovisno o veličini.
Regarding the use of waste heat, a continuous demand for process heat is necessary in order to realise the existing energy and cost savings potentials.
Zamjena uređaja na komprimirani zrak i sprečavanje curenja široko su primjenjivi na sve sustave, neovisno o njihovoj starosti i trenutačnom stanju.
(i15) Electricity use of the compressed air system per unit of volume at the point of end use (kWh/m3 of delivered compressed air)
Kad je riječ o optimizaciji projektiranja sustavâ, preporuke su posebno primjenjive na sustave koji su se širili tijekom godina, a procjenjuje se da je taj pristup primjenjiv na najmanje 50 % svih sustava komprimiranog zraka.
(b10) The energy use of the compressed air system is lower than 0,11 kWh/m3 of compressed air delivered, for large installations operating at a gauge pressure of 6,5 bar, with volume flow normalised at 1013 mbar and 20 oC, and pressure deviations not exceeding 0,2 bar.
Kad je riječ o upotrebi otpadne topline, nužna je kontinuirana potražnja za procesnom toplinom kako bi se ostvarili potencijali postojeće energije i uštede troškova.
(b11) After all air consumers are switched off, the network pressure remains stable and the compressors (on standby) do not switch to load condition.
(i15) Potrošnja električne energije sustava komprimiranog zraka po jedinici obujma na mjestu krajnje upotrebe (kWh/m3 isporučenog komprimiranog zraka)
Optimisation of electric motor usage
(b10) Potrošnja električne energije u sustavu komprimiranog zraka niža je od 0,11 kWh/m3 isporučenog komprimiranog zraka, za velika postrojenja koja rade pod nazivnim tlakom od 6,5 bara, uz volumni protok normaliziran na 1013 mbara i 20 oC te odstupanja tlaka koja ne prelaze 0,2 bara.