natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court of Justice of the European Union (‘Court of Justice’) has consistently defined undertakings as entities engaged in economic activity.
U ovom slučaju društvo Correos pruža poštanske usluge uz naknadu na španjolskom tržištu na kojem se natječe s drugim pružateljima.
The qualification of an entity as an undertaking thus depends on the nature of its activity, with no regard to the entity's legal status or the way in which it is financed.
Pružanje poštanskih usluga na tom tržištu stoga čini gospodarsku djelatnost.
An activity must generally be considered to be economic in nature where it consists in offering goods and services on a market.
Naknadama za obvezu pružanja univerzalne usluge plaća se društvu Correos za pružanje određenih poštanskih usluga, što znači da mu se plaća naknada za obavljanje gospodarske djelatnosti.
An entity that carries out both economic and non-economic activities is to be regarded as an undertaking only with regard to the former.
U skladu s time, u pogledu djelatnosti koje se financiraju predmetnim mjerama, društvo Correos mora se smatrati poduzetnikom.
The mere fact that an entity does not pursue a profit does not necessarily mean that its operations are not of an economic nature.
C. Ekonomska prednost
In the present case, Correos offers postal services against remuneration on the Spanish market and in competition with other providers.
Za potrebe članka 107. stavka 1.
Offering postal services on this market thus amounts to an economic activity.
Ugovora prednost je svaka gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenima tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države.
The USO compensations compensate Correos for the provision of certain of these postal services and hence compensate an economic activity.
Važan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok i cilj intervencije države.
Accordingly, with respect to the activities financed by the measures in question, Correos must be qualified as an undertaking.
Prednost postoji kad god se financijsko stanje poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države.
C. Economic advantage
Naknadama za obvezu pružanja univerzalne usluge nastoji se pokriti sav neto trošak društva Correos za izvršavanje obveze pružanja univerzalne usluge ili njegov dio.
An advantage for the purposes of Article 107(1) of the Treaty is any economic benefit which an undertaking would not have obtained under normal market conditions, i.e. in the absence of State intervention.
Bez intervencije države, društvo Correos moralo bi samo snositi te troškove.
Only the effect of the measure on the undertaking is relevant, neither the cause nor the objective of the State intervention.
Mjerom koja se ocjenjuje društvo Correos oslobađa se troškova nekih od svojih gospodarskih djelatnosti i time se poboljšava njegov financijski položaj.
Whenever the financial situation of the undertaking is improved as a result of State intervention, an advantage is present.
Uslijed toga i ne dovodeći u pitanje je li mjera u skladu s uvjetima utvrđenima u presudi Altmark, predmetnom mjerom društvu Correos prima facie se dodjeljuje prednost.
The USO compensations are designed to cover all or part of the net cost incurred by Correos in performing the USO.
D. Usklađenost s kriterijima Altmark
Without State intervention, Correos would have to bear these costs itself.
Smatra se da se naknadom za pružanje javne usluge koja je odobrena trgovačkom društvu koje ispunjava četiri kriterija koja je Sud utvrdio u svojoj presudi Altmark ne dodjeljuje ekonomska prednost i stoga ona ne čini državnu potporu.
The measure under assessment relieves Correos of some of the costs of its economic activities and thus improves Correos' financial situation.
To su sljedeća četiri kumulativna kriterija:
In consequence, and without prejudice to the question of whether the measure complies with the conditions set by the Altmark judgment, the measure under assessment prima facie grants Correos an advantage.
„[…] prvo, poduzetniku primatelju moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javne usluge i te obveze moraju biti jasno utvrđene […];
Public service compensation granted to a company that complies with the four criteria laid down by the Court of Justice in its Altmark judgment is deemed not to grant any economic advantage and thus does not constitute State aid.
treće, naknada ne smije prekoračiti iznos neophodan za pokrivanje svih troškova ili dijela troškova koji su nastali pri izvršenju obveze pružanja javnih usluga, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit […];
Those four cumulative criteria are the following:
četvrto, ako poduzetnik kojem su povjerene obveze pružanja javnih usluga u određenom slučaju nije odabran u postupku javne nabave, kojim bi se omogućio odabir ponuditelja koji ima mogućnost pružanja tih usluga po najmanjem trošku za zajednicu, razina potrebne naknade mora se utvrditi na temelju analize troškova koje bi snosio tipični poduzetnik, kojim se primjereno upravlja i koji je prikladno opremljen u istom sektoru, uzimajući u obzir primitke i razumnu dobit ostvarenu izvršenjem tih obveza.”
‘(…) First, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge and those obligations must be clearly defined (…).
Kada je riječ o naknadi odobrenoj društvu Correos u promatranom razdoblju, Komisija potvrđuje stajališta iz odluke o pokretanju postupka iz 2016. da nisu ispunjeni treći i četvrti kriterij iz predmeta Altmark.
Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner (…).
Treći kriterij iz predmeta Altmark
Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of the public services obligation, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit (…).
U svojoj odluci od 25. siječnja 2012. o bpostu, Komisija je utvrdila razumnu referentnu vrijednost za raspon dobiti koja se primjenjuje na sve poštanske operatore u Uniji.
Fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant a public procurement procedure, which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs, which a typical undertaking, well-run and adequately provided within the same sector would incur, taking into account the receipts and a reasonable profit from discharging the obligations.’
Komisija je utvrdila referentnu razinu dobiti na temelju tri stručne studije (koje su proveli WIK Consult, Deloitte i Charles River Associates).
Concerning the compensation granted to Correos during the period under review, the Commission confirms the views taken in the 2016 Opening Decision that the third and the fourth Altmark criteria are not fulfilled.
Ta referentna razina dobiti koja se primjenjuje na sve poštanske operatore u EU-u (izražena kao ROS) temelji se na uočenoj profitabilnosti skupa usporedivih poduzeća u poštanskom sektoru i sektoru dostave pošiljaka u nekoliko zemalja.
The third Altmark criterion
Posebno u slučajevima u kojima je poštanski operator izložen znatnom stupnju rizika, primjenjuje se referentni raspon [5,4 – 7,4 % ROS], a u slučajevima u kojima postoji samo ograničeni rizik upotrebljava se referentni raspon [3,6 – 4,8 % ROS].
In its decision of 25 January 2012 regarding bpost, the Commission determined a reasonable profit range benchmark applicable to all postal operators in the Union.
Komisija je u odluci o pokretanju postupka iz 2016. izrazila sumnje da je društvu Correos možda isplaćena prekomjerna naknada na temelju sljedećeg izračuna (vidjeti tablicu 11.) uporabom najviše referentne vrijednosti ROS utvrđene u predmetu bpost.
The Commission determined that benchmark profit level on the basis of three expert studies (by respectively WIK Consult, Deloitte, and Charles River Associates).
Tablica 11.
That benchmark profit level applicable to all EU postal operators (expressed as ROS) is based on the observed profitability of sets of comparable firms in the postal and parcel sector in several countries.
Moguća prekomjerna naknada društvu Correos
In particular, in cases where a postal operator is exposed to a significant degree of risk, the benchmark range [5,4-7,4 % ROS] applies, whereas in cases where only a limited risk is present the benchmark range [3,6-4,8 % ROS] is used.
Prihodi od obveze pružanja univerzalne usluge
The Commission had expressed doubts in the 2016 Opening Decision that Correos may have been overcompensated based on the following calculation (see table 11) using the highest ROS benchmark determined in the bpost case.
Troškovi obveze pružanja univerzalne usluge
Table 11
Moguća prekomjerna naknada = odobrena naknada – dopuštena naknada
Potential overcompensation of Correos
Španjolska nadležna tijela i/ili društvo Correos iznijeli su primjedbe o sumnjama koje je izrazila Komisija (vidjeti odjeljke 4.1.1 i 5.1.1):
USO Revenues
Metodologija NAC može se upotrijebiti za provjeru je li ispunjen 3. kriterij iz predmeta Altmark.
USO Costs
Španjolska metodologija valjana je provedba metodologije NAC.
Potential overcompensation = Compensation granted – Compensation allowed
Naknade odobrene društvu Correos odgovaraju NAC-u obveze pružanja univerzalne usluge pa stoga ne može postojati prekomjerna naknada i stoga 3. kriterij iz predmeta Altmark treba smatrati ispunjenim.
The Spanish authorities and/or Correos have made some comments regarding the doubts expressed by the Commission (see sections 4.1.1 and 5.1.1):
Legitimna očekivanja primjenjivala bi se u pogledu ispunjenja 3. kriterija iz predmeta Altmark uporabom metodologije NAC i stoga uporabom španjolske metodologije.
The NAC methodology can be used to verify whether the 3rd Altmark criterion is fulfilled.
Španjolska nadležna tijela predložila su i alternativnu mogućnost provedbi metodologije raspodjele troškova na temelju koje se dobiva drugačiji rezultat od rezultata kojeg je dobila Komisija.
The Spanish methodology is a valid implementation of the NAC methodology.
O tim različitim argumentima raspravlja se u nastavku.
The compensations granted to Correos correspond to the NAC of the USO, so there cannot be any overcompensation and therefore the 3rd Altmark criterion should be deemed fulfilled.
Španjolska nadležna tijela i/ili Correos smatraju da se 3. kriterij iz predmeta Altmark može provjeriti s pomoću metodologije NAC (tj. nepostojanje prekomjerne naknade koje se traži 3. kriterijem iz predmeta Altmark može se provjeriti usporedbom NAC-a usluga od općeg gospodarskog interesa i naknade odobrene pružatelju usluga od općeg gospodarskog interesa).
Legitimate expectations would apply in respect of the fulfilment of the 3rd Altmark criterion by the use of the NAC methodology and therefore by the use of the Spanish methodology.
U samoj presudi u predmetu Altmark upućuje se na nastale troškove i primitke čime se bez sumnje opisuje metodologija raspodjele troškova, dok se NAC u biti oslanja na pojam izbjegnutih troškova (koji po definiciji nisu nastali).
The Spanish authorities have also proposed an alternative for the implementation of the cost allocation methodology which leads to a different result than the one of the Commission.
Metodologija raspodjele troškova uključena je u Okvir za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2005. koji se primjenjivao od 29. studenoga 2005. do 31. siječnja 2012. i služio kao osnova za nekoliko odluka Komisije o naknadi za obvezu pružanja univerzalne usluge u tom razdoblju.
These different arguments are discussed below.
Ta će se metodologija primjenjivati i u skladu s Okvirom za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2012. ako se ne može primijeniti metodologija NAC.
The Spanish authorities and/or Correos consider that the 3rd Altmark criterion can be verified by means of the NAC methodology (i.e. that the absence of overcompensation requested by the 3rd Altmark criterion can be verified by comparing the NAC of the SGEI and the compensation granted to the SGEI provider).
Komisija je formalno uvela metodologiju NAC kao valjani način izračuna neto troška obveze pružanja univerzalne usluge tek u Direktivi 2008/6/EZ (koja je stupila na snagu 1. siječnja 2011. i Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2012. (koji je stupio na snagu 31. siječnja 2012.).
The Commission recalls that the Altmark judgment was adopted on 29 July 2003.
Sud Europske unije pojasnio je da je pojam državne potpore objektivan i pravni pojam koji je izravno definiran u Ugovoru.
There is no doubt that at the moment of the adoption of that judgment, the only applicable method for the calculation of the net cost of SGEIs was the cost allocation methodology.
Stoga bi se činilo netočnim s vremenom izmijeniti metodologiju koja se upotrebljava za utvrđivanje postojanja potpore u skladu s presudom u predmetu Altmark kako bi se uskladila s mogućnostima koje je Komisija odabrala u Okviru za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2012. u kojem su opisani uvjeti za spojivost određenih naknada za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa.
The Altmark judgment itself refers to incurred costs and receipts which identifies without doubt the cost allocation methodology while the NAC relies essentially on the notion of avoided costs (which are by definition not incurred).
U svakom slučaju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 172., takvo tumačenje suprotno je tekstu presude.
The cost allocation methodology was included in the 2005 SGEI Framework which applied from 29 November 2005 until 31 January 2012, and served as the basis for several Commission decisions on compensation for USOs in that period.
Komisija se stoga ne slaže da bi se metodologija NAC mogla upotrijebiti za provjeru usklađenosti s 3. kriterijem iz presude u predmetu Altmark.
It is also the methodology to be used under the 2012 SGEI Framework if the NAC methodology cannot be applied.
Španjolska metodologija valjana je provedba metodologije NAC.
The NAC methodology was only introduced formally by the Commission, as a valid way to calculate the net cost of the USO, in Directive 2008/6/EC (which entered into force on 1 January 2011) and the 2012 SGEI Framework (which entered into force on 31 January 2012).
Španjolska nadležna tijela i/ili društvo Correos brane španjolsku metodologiju kao valjanu provedbu metodologije NAC koja je u Direktivi 2008/6/EZ i Okviru za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2012. priznata kao odgovarajuća metoda za izračun neto troška obveze pružanja univerzalne usluge.
The Court of Justice of the European Union has clarified that the notion of State aid is an objective and legal concept defined directly by the Treaty.
Komisija smatra da se, čak i ako bi se metodologija NAC mogla upotrijebiti za provjeru usklađenosti s 3. kriterijem iz presude Altmark, quod non, španjolska metodologija očito ne može smatrati valjanom provedbom metodologije NAC.
It would then seem incorrect to modify over time the methodology used to appreciate the presence of aid under the Altmark judgment to align it with the options chosen by the Commission in the 2012 SGEI Framework which describes the conditions for the compatibility of certain SGEI compensations.
Prvo, može se uočiti da se, kako su priznala sama španjolska tijela, španjolskom metodom na rezervirano područje obveze pružanja univerzalne usluge primjenjuje metodologija raspodjele troškova (vidjeti uvodnu izjavu 139.).
In any case as explained in recital 172, such interpretation is contrary to the letter of the judgment.
Španjolska nadležna tijela tvrde da bi se s NAC-om mogao usporediti samo pristup koji se primjenjuje na nerezervirano područje u okviru obveze pružanja univerzalne usluge (u kojem je neto trošak jednak zbroju gubitaka gubitničkih segmenata nerezerviranog područja u okviru obveze pružanja univerzalne usluge) (vidjeti uvodnu izjavu 139.).
The Commission therefore disagrees that the NAC methodology could be used to verify the compliance with the 3rd criterion of the Altmark judgment.
Čini se da je takav dvojni pristup sam po sebi suprotan metodologiji NAC kako ju je Komisija opisala i provela u svojoj praksi donošenja odluka u kojoj se podrazumijeva usporedba položaja čitavog trgovačkog društva s obvezom pružanja javne usluge i bez nje (u ovom slučaju s obvezom pružanja univerzalne usluge).
The Spanish methodology is a valid implementation of the NAC methodology
Čak i ako se uzme u obzir samo nerezervirano područje obveze pružanja univerzalne usluge, španjolska metodologija bitno se razlikuje od metodologije NAC kako ju je Komisija opisala i provela u svojoj praksi odlučivanja.
The Spanish authorities and/or Correos defend that the Spanish methodology is a valid implementation of the NAC methodology recognized as an appropriate method to calculate the net cost of the USO in Directive 2008/6/EC and the 2012 SGEI Framework.
Prvo, čini se da se španjolska metodologija ne temelji na realističnom protučinjeničnom scenariju koji je glavni element metodologije neto iznosa izbjegnutih troškova.
The Commission considers that, even if the NAC methodology could be used to verify compliance with the 3rd criterion of the Altmark judgment, quod non, the Spanish methodology can clearly not be considered as a valid implementation of the NAC methodology.
Njome se jednostavno ex-post uzimaju u obzir gubici troškovnih centara koji ostvaruju gubitke.
First, it can be observed that, as recognized by the Spanish authorities themselves, the Spanish method applies the cost allocation methodology to the USO Reserved area (see recital 139).
Španjolska nadležna tijela tvrde da se temelji na implicitnom protučinjeničnom scenariju: svaki privatni subjekt zatvorio bi te centre koji ostvaruju gubitke ako ne bi postojala obveza pružanja javne usluge (vidjeti uvodnu izjavu 139.).
According to the Spanish authorities, only the approach applied to the USO non-reserved area (where the net cost is equal to the sum of the losses of the loss making segments of the USO non-reserved area) could potentially be compared to a NAC (see recital 139).
Međutim, čini se da se takvim pristupom ne opisuje realna poslovna strategija koja bi zahtijevala prethodno utvrđivanje troškovnih centara čiji rad treba obustaviti jer se ne bi moglo očekivati da će operator unaprijed znati koji će centri ostvarivati gubitke.
Such dual approach seems in itself contradictory with the NAC methodology as described and implemented by the Commission in its decision practice which implies to compare the situation of the whole company with and without the public service obligation (in this case the USO).
Nadalje, čini se da španjolska metodologija podrazumijeva da bi se rad troškovni centara mogao obustaviti ponovno pokretati svake godine tijekom razdoblja procjenjivanja, što nije realistični protučinjenični scenarij.
Even considering only the USO non-reserved area, the Spanish methodology also presents a number of differences with the NAC methodology as described and implemented by the Commission in its decision practice.
Nadalje, u okviru španjolske metodologije ne vrše se ispravci zbog učinka koji prekid dostave neprofitabilnih prometnih tokova ima na profitabilnost ostalih proizvoda i usluga (obuhvaćenih obvezom pružanja univerzalne usluge ili ne), što se zahtijeva u okviru metodologije NAC.
First, the Spanish methodology does not seem to be built on a realistic counterfactual scenario which is a major element of the net avoided cost methodology.
Naposljetku, španjolskom metodologijom ne uzimaju se u obzir nematerijalne i tržišne koristi i ne sadržava poticaje za troškovnu učinkovitost, što zahtijeva metodologija NAC.
Indeed, it simply considers ex-post the losses of the loss making cost centres.
Uzimajući u obzir sve prethodno navedeno, Komisija smatra da španjolska metodologija nije valjana provedba metodologije NAC.
The Spanish authorities argue that it is built on an implicit counterfactual scenario: any private operator would discontinue these loss-making centres in the absence of public service obligations (see recital 139).
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 172. do 175., Komisija smatra da metodologija NAC nije prikladna za provjeru 3. kriterija iz predmeta Altmark.
However, such an approach does not seem to describe a real business strategy which would require determining ex-ante the cost centres to discontinue as an operator could not be expected to know in advance exactly which cost centres would be loss-making.
Štoviše, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 176. do 183., Komisija smatra da španjolska metodologija nije valjana provedba metodologije NAC.
Moreover, the Spanish methodology seems to imply that costs centres could be discontinued and recreated at will from one year to the other over the assessment period which is not a realistic counterfactual scenario.
Komisija stoga smatra da naknade odobrene društvu Correos u skladu sa španjolskom metodologijom ne odgovaraju NAC-u obveze pružanja univerzalne usluge i da čak i da odgovaraju, to ne bi bilo dostatno za osiguranje usklađenosti s 3. kriterijem u predmetu Altmark.
Furthermore, the Spanish methodology does not correct for the impact of the cessation of delivery of those unprofitable traffic flows on the profitability of other (USO or non-USO) products and services, as also required by the NAC methodology.
Španjolska nadležna tijela i/ili društvo Correos tvrde da bi Španjolska mogla imati legitimna očekivanja u pogledu ispunjenja 3. kriterija iz predmeta Altmark uporabom metodologije NAC i španjolske metodologije.
Finally, the Spanish methodology does not take into account intangible and market benefits nor does it contain incentives for cost efficiency, as required by the NAC methodology.
Sud je smatrao, u pogledu državne potpore, da se, kada potpora nije prijavljena Komisiji i stoga čini nezakonitu potporu, ne može primjenjivati načelo zaštite legitimnih očekivanja.
Considering the above, the Commission does not consider that the Spanish methodology is a valid implementation of the NAC methodology.
U skladu s time, osim u iznimnim okolnostima, ako potpora nije prijavljena Komisiji, ne može se razmatrati legitimno očekivanje da je dodijeljena potpora zakonita.
As explained in recitals 172 to 175, the Commission does not consider that the NAC methodology is appropriate to verify the 3rd Altmark criterion, moreover as explained in recitals 176 to 183, the Commission does not consider the Spanish methodology as a valid implementation of the NAC methodology.
Španjolska naknade za obvezu pružanja univerzalne usluge nikada nije prijavila Komisiji unatoč tome što je Komisija objavila svoju praksu odluka o državnim potporama u poštanskom sektoru.
As a consequence, the Commission considers that the compensations granted to Correos according to the Spanish methodology do not correspond to the NAC of the USO and that even if they did this would not be sufficient to ensure compliance with the 3rd Altmark criterion.
U nekoliko odluka Komisije o državnim potporama u poštanskom sektoru koje su javno dostupne posebno se procjenjuje usklađenost s uvjetima Altmark i niti u jednoj metodologija NAC nije prihvaćena kao prikladno sredstvo za provjeru 3. kriterija iz predmeta Altmark.
The Spanish authorities and/or Correos claim that Spain could have legitimate expectations regarding the fulfilment of the 3rd Altmark criterion by the use of the NAC methodology and the Spanish methodology.
Nadalje, u nekoliko odluka navode se smjernice o pristupu Komisije u pogledu metodologije NAC i na temelju toga je jasno da španjolska metodologija ne odgovara metodologiji NAC kako ju je provela Komisija (kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 177. do 183.).
The Court of Justice has held, in respect of State aid, that where the aid has not been notified to the Commission, and is therefore unlawful aid, there can be no recourse to the principle of protection of legitimate expectations.
Komisija smatra da izvješće NERA-e iz 1998. (koje nema obvezujući učinak) ne može stvarati legitimna očekivanja u pogledu procjene postojanja potpore u naknadama za pružanje javne usluge što je jasno uokvireno presudom u predmetu Altmark iz 2003. i Komisijinom praksom odlučivanja nakon donošenja te presude.