natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Article 9, ‘Syngenta Seeds SAS, Chemin de l'Hobit 12, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, France
u članku 9. adresa „Syngenta Seeds SAS, Chemin de l'Hobit 12, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, Francuska
In point (a) of the Annex, the name ‘Syngenta Seeds SAS’ is replaced by ‘Syngenta Crop Protection NV/SA’; the address ‘Chemin de l'Hobit 12, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, France
u točki (a) Priloga ime „Syngenta Seeds SAS” zamjenjuje se imenom „Syngenta Crop Protection NV/SA”; adresa „Chemin de l'Hobit 12, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, Francuska
In Article 8, ‘Syngenta Seeds SAS, 12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, France
u članku 8. adresa „Syngenta Seeds SAS, 12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francuska
Amendment to Implementing Decision (EU) 2016/1685
Izmjena Provedbene odluke (EU) 2016/1685
Implementing Decision (EU) 2016/1685 is amended as follows:
Provedbena odluka (EU) 2016/1685 mijenja se kako slijedi:
In Article 7, ‘Syngenta France SAS’ is replaced by ‘Syngenta Crop Protection NV/SA, Belgium’;
u članku 7. ime „Syngenta France SAS” zamjenjuje se imenom „Syngenta Crop Protection NV/SA, Belgija”;
In Article 10, ‘Syngenta France SAS, 12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, France
u članku 10. adresa „Syngenta France SAS, 12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francuska
In point (a) of the Annex, the name ‘Syngenta France SAS’ is replaced by ‘Syngenta Crop Protection NV/SA’; the address ‘12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, France
u točki (a) Priloga ime „Syngenta France SAS” zamjenjuje se imenom „Syngenta Crop Protection NV/SA”; adresa „12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francuska
Done at Brussels, 11 January 2019.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. siječnja 2019.
OJ L 268, 18.10.2003, p. 1.
SL L 268, 18.10.2003., str. 1.
Commission Decision 2009/866/EC of 30 November 2009 authorising the placing on the market of products containing, consisting of, or produced from genetically modified maize MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) pursuant to Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council (OJ L 314, 1.12.2009, p. 102).
Odluka Komisije 2009/866/EZ od 30. studenoga 2009. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 314, 1.12.2009., str. 102.).
Commission Decision 2010/419/EU of 28 July 2010 renewing the authorisation for continued marketing of products containing, consisting of, or produced from genetically modified maize Bt11 (SYN-BTØ11-1), authorising foods and food ingredients containing or consisting of field maize Bt11 (SYN-BTØ11-1) pursuant to Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council and repealing Decision 2004/657/EC (OJ L 197, 29.7.2010, p. 11).
Odluka Komisije 2010/419/EU od 28. srpnja 2010. o obnovi odobrenja radi daljnjeg stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega, o odobravanju hrane i sastojaka hrane koji sadržavaju kukuruz Bt11 (SYN-BTØ11-1) ili se sastoje od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke 2004/657/EZ (SL L 197, 29.7.2010., str. 11.).
Commission Implementing Decision 2012/651/EU of 18 October 2012 authorising the placing on the market of products containing, consisting of, or produced from genetically modified maize MIR162 (SYN-IR162-4) pursuant to Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council (OJ L 290, 20.10.2012, p. 14).
Provedbena odluka Komisije 2012/651/EU od 18. listopada 2012. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR162 (SYN-IR162-4), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 290, 20.10.2012., str. 14.).
Commission Implementing Decision (EU) 2016/1685 of 16 September 2016 authorising the placing on the market of products containing, consisting of, or produced from genetically modified maize Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, and genetically modified maizes combining two or three of the events Bt11, MIR162, MIR604 and GA21, and repealing Decisions 2010/426/EU, 2011/892/EU, 2011/893/EU and 2011/894/EU (OJ L 254, 20.9.2016, p. 22).
Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1685 оd 16. rujna 2016. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i stavljanja na tržište genetski modificiranog kukuruza kombinacijom dviju ili triju promjena Bt11, MIR162, MIR604 i GA21 te stavljanju izvan snage odluka 2010/426/EU, 2011/892/EU, 2011/893/EU i 2011/894/EU (SL L 254, 20.9.2016., str. 22.).
on the sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the public administration sector under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)
o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti u sektoru javne uprave u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)
Having regard to Regulation (EC) No 1221/2009 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS), repealing Regulation (EC) No 761/2001 and Commission Decisions 2001/681/EC and 2006/193/EC, and in particular Article 46(1) thereof,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 761/2001 i odluka Komisije 2001/681/EZ i 2006/193/EZ, a posebno njezin članak 46. stavak 1.,
Regulation (EC) No 1221/2009 obliges the Commission to develop sectoral reference documents for specific economic sectors.
Na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 Komisija ima obvezu izraditi sektorske referentne dokumente za određene gospodarske sektore.
Organisations registered or preparing to become registered under the eco-management and audit scheme established by that Regulation are required to take those documents into account when developing their environmental management system and when assessing their environmental performance in their environmental statement, or updated environmental statement, prepared in accordance with Annex IV to that Regulation.
Organizacije koje su registrirane ili se pripremaju za registraciju u okviru sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja uspostavljenog navedenom uredbom moraju te dokumente uzeti u obzir tijekom razvoja svojeg sustava upravljanja okolišem te u procjeni svoje ekološke djelotvornosti u svojoj izjavi o okolišu ili u ažuriranoj izjavi o okolišu pripremljenoj u skladu s Prilogom IV. toj Uredbi.
Regulation (EC) No 1221/2009 required the Commission to establish a working plan setting out an indicative list of sectors to be considered priority sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents.
Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 treba uspostaviti plan rada u kojem utvrđuje okvirni popis sektora koji će se smatrati prioritetnima za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata.
‘Communication from the Commission — Establishment of the working plan setting out an indicative list of sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents, under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation of organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)’ identified the public administration sector as a priority sector.
U Komunikaciji Komisije „Uspostavljanje radnog plana s okvirnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)” sektor jave uprave utvrđen je kao prioritetni sektor.
In developing the sectoral reference document annexed to this Decision, the Commission has consulted with Member States and other stakeholders in accordance with Regulation (EC) No 1221/2009.
Komisija se tijekom izrade sektorskog referentnog dokumenta priloženog ovoj Odluci savjetovala s državama članicama i drugim dionicima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee established by Article 49 of Regulation (EC) No 1221/2009,
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 49.
The sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the public administration sector for the purposes of Regulation (EC) No 1221/2009 is set out in the Annex to this Decision.
Članak 1.
Article 2
Sektorski referentni dokument o najboljoj praksi upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor javne uprave za potrebe Uredbe (EZ) br. 1221/2009 nalazi se u Prilogu ovoj Odluci.
It shall apply from 18 May 2019.
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Done at Brussels, 19 December 2018.
Primjenjuje se od 18. svibnja 2019.
For the Commission
Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2018.
This Sectoral Reference Document (SRD) is based on a detailed scientific and policy report (‘Best Practice Report’) developed by the European Commission’s Joint Research Centre (JRC).
UVOD
Relevant legal background
Ovaj sektorski referentni dokument (SRD) temelji se na detaljnom znanstvenom i političkom izvješću („Izvješće o najboljoj praksi”) koje je izradio Zajednički istraživački centar (JRC) Europske komisije.
Subsequently, EMAS has undergone two major revisions:
Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS), u kojem organizacije sudjeluju dobrovoljno, uveden je 1993.
Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council,
Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1836/93.
An important new element of the latest revision, which came into force on 11 January 2010, is Article 46 on the development of SRDs.
Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća,
How to understand and use this document
Važan novi element u najnovijoj reviziji, koja je stupila na snagu 11. siječnja 2010., jest članak 46. o izradi sektorskih referentnih dokumenata (SRD).
The eco-management and audit scheme (EMAS) is a scheme for voluntary participation by organisations committed to continuous environmental improvement.
Sektorski referentni dokumenti moraju obuhvaćati najbolje prakse upravljanja okolišem (BEMP), okolišne pokazatelje za pojedinačne sektore i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti te sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina učinkovitosti.
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the public administration sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
Kako tumačiti ovaj dokument i služiti se njime
The document was written by the European Commission using input from stakeholders.
Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS) sustav je za dobrovoljno sudjelovanje organizacija koje su predane stalnom poboljšanju stanja okoliša.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Unutar tog okvira ovim se SRD-om daju konkretne smjernice za sektor javne uprave i predstavlja niz mogućnosti za poboljšanje, kao i najbolje prakse.
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
Dokument je sastavila Europska komisija s pomoću doprinosa zainteresiranih strana.
The SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Tehnička radna skupina sastavljena od stručnjaka i dionika iz tog sektora, pod vodstvom JRC-a, na temelju rasprava dogovorila je najbolje prakse upravljanja okolišem, sektorske okolišne pokazatelje i mjerila izvrsnosti opisane u ovom dokumentu.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the public administration sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Smatra se da su tim mjerilima dobro predstavljene razine ekološke djelotvornosti koje postižu najučinkovitije organizacije u spomenutom sektoru.
How SRDs should be taken into account by EMAS-registered organisations:
Cilj je ovog sektorskog referentnog dokumenta pružiti pomoć i podršku svim organizacijama koje namjeravaju poboljšati svoju ekološku djelotvornost dajući im ideje i nadahnuće te praktične i tehničke smjernice.
Pursuant to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS-registered organisations are to take SRDs into account at two different levels:
Ovaj SRD u prvom je redu namijenjen organizacijama koje su već registrirane u EMAS-u, zatim organizacijama koje razmatraju registraciju u EMAS-u u budućnosti i naposljetku svim organizacijama koje žele saznati više o najboljim praksama upravljanja okolišem kako bi poboljšale svoju ekološku djelotvornost.
When developing and implementing their environmental management system in light of the environmental reviews (Article 4(1)(b)):
Slijedom toga, cilj je ovog dokumenta pružiti potporu svim organizacijama u sektoru javne uprave kako bi se usmjerile na relevantne izravne i neizravne aspekte povezane s okolišem te pronašle informacije o najboljim praksama upravljanja okolišem, odgovarajućim sektorskim okolišnim pokazateljima za mjerenje svoje ekološke djelotvornosti i o mjerilima izvrsnosti.
Organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the environmental review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
Kako bi organizacije registrirane u EMAS-u trebale uzeti sektorske referentne dokumente u obzir
When preparing the environmental statement (Article 4(1)(d) and Article 4(4)):
U skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 organizacije registrirane u EMAS-u trebaju sektorske referentne dokumente uzeti u obzir na dvije razine:
Organisations should consider the relevant sector-specific environmental performance indicators in the SRD when choosing the indicators to use for their reporting of environmental performance.
pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analiza utjecaja na okoliš (članak 4. stavak 1. točka (b)):
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review.
organizacije bi trebale upotrebljavati relevantne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri utvrđivanju i preispitivanju svojih ciljeva zaštite okoliša u skladu s mjerodavnim aspektima okoliša utvrđenima u analizi utjecaja na okoliš i politici, kao i pri odlučivanju o radnjama koje je potrebno provesti kako bi poboljšale svoju ekološku djelotvornost;
Indicators need only be taken into account where relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the environmental review.
pri sastavljanju izjave o okolišu (članak 4. stavak 1. točka (d) i članak 4. stavak 4.):
When reporting on environmental performance and on other factors regarding environmental performance, organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence have been taken into account.
organizacije bi pri izboru pokazatelja trebale razmotriti relevantne sektorske okolišne pokazatelje u SRD-u koje će upotrebljavati za izvješćivanje o ekološkoj djelotvornosti.
They should describe how relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Pri odabiru skupa pokazatelja za izvješćivanje organizacije bi trebale uzeti u obzir pokazatelje predložene u odgovarajućem sektorskom referentnom dokumentu i njihovu važnost u odnosu na značajne aspekte okoliša koje je organizacija utvrdila u svojoj analizi utjecaja na okoliš.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najvažniji;
This feasibility assessment is also necessary for public administrations, which are frequently requested to lead by example.
pri izvješćivanju o ekološkoj djelotvornosti i drugim čimbenicima u vezi s ekološkom djelotvornošću, organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti na koji su način relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Trebale bi opisati kako su primijenile relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti (koja ukazuju na razinu ekološke djelotvornosti koju postižu najučinkovitije organizacije) radi utvrđivanja mjera i radnji te eventualno radi određivanja prioriteta za (dodatno) poboljšanje svoje ekološke djelotvornosti.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Međutim, provođenje najboljih praksi upravljanja okolišem ili ispunjavanje utvrđenih mjerila izvrsnosti nije obvezno jer se zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila i provedbe najboljih praksi u pogledu troškova i koristi prepušta samim organizacijama.
EMAS participation is an ongoing process.
Ta procjena izvedivosti potrebna je i za javne uprave, od kojih se često traži da posluže kao primjer.
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
Kao i u slučaju okolišnih pokazatelja, organizacije trebaju ocijeniti relevantnost i primjenjivost najboljih praksi upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti u kontekstu aspekata okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni, kao i u kontekstu tehničkih i financijskih aspekata.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Organizacije ne trebaju izvješćivati o elementima sektorskih referentnih dokumenata (pokazateljima, najboljim praksama upravljanja okolišem ili mjerilima izvrsnosti) koji se ne smatraju relevantnima za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni niti ih opisati u izjavi o okolišu.
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
Sudjelovanje u sustavu EMAS trajan je proces.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Svaki put kad organizacija namjerava poboljšati svoju ekološku djelotvornost (te je preispituje), treba konzultirati sektorski referentni dokument u pogledu konkretnih tema kako bi vidjela kojim se daljnjim pitanjima može postupno početi baviti.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Okolišni procjenitelji u sustavu EMAS provjeravaju je li organizacija pri izradi svoje izjave o okolišu uzela u obzir sektorski referentni dokument i na koji je način to učinila (članak 18. stavak 5. točka (d) Uredbe (EZ) br. 1221/2009).
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its environmental review.
Pri provođenju revizije organizacija akreditiranim okolišnim procjeniteljima mora dostaviti dokaz o tome kako su relevantni elementi sektorskog referentnog dokumenta odabrani u kontekstu analize utjecaja na okoliš i uzeti u obzir.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Okolišni procjenitelji ne provjeravaju usklađenost s opisanim mjerilima izvrsnosti, ali provjeravaju dokaze o tome kako je sektorski referentni dokument upotrijebljen kao smjernica za utvrđivanje pokazatelja i odgovarajućih dobrovoljnih mjera koje organizacija može provesti radi poboljšanja svoje ekološke djelotvornosti.
Structure of the Sectoral Reference Document
S obzirom na dobrovoljnu prirodu EMAS-a i sektorskog referentnog dokumenta organizacije ne bi trebalo nerazmjerno opteretiti dostavljanjem tih dokaza.
This document consists of four chapters.
Procjenitelji, konkretno, neće zahtijevati pojedinačno obrazloženje za svaku od najboljih praksi, sektorskih okolišnih pokazatelja i mjerila izvrsnosti koji su navedeni u sektorskom referentnom dokumentu, a koje organizacija ne smatra relevantnima u kontekstu svoje analize utjecaja na okoliš.
Chapter 1 introduces EMAS’ legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Međutim, oni mogu predložiti dodatne relevantne elemente koje bi organizacija trebala uzeti u obzir u budućnosti kao dodatan dokaz svoje predanosti stalnom poboljšanju učinkovitosti.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Ovaj se dokument sastoji od četiri poglavlja.