natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The daily dose of the product is two millilitres, which has to be diluted before consumption.
Nije izravno za piće.
Such a daily dose includes 40 mg of vitamin C, 1 mg of vitamin B6, 200 μg of folic acid and 2 μg of vitamin B12.
Proizvod se podnosi u svrhu uporabe za potporu imunološkom sustavu i pružanje energije ljudskom tijelu.
The product is presented in a 60 ml plastic bottle with a dripping device for retail sale.
Dnevna doza proizvoda iznosi dva mililitra i prije potrošnje mora biti razrijeđena.
A product consisting of a disposable liner, to be used in conjunction with a child's potty, composed of a plastic bag to which a multilayer absorbent pad made from paper and a superabsorbent polymer of polyacrylate in the form of granules is attached at the bottom of the bag.
Razvrstavanje (oznaka KN)
These superabsorbent polyacrylate granules are transformed into a gel when they come in contact with urine.
Obrazloženje
Classification is determined by general rules 1, 3(b) and 6 for the interpretation of the Combined Nomenclature and by the wording of CN codes 3924 and 39249000.
Proizvod koji se sastoji od uloška za jednokratnu upotrebu, koji treba upotrebljavati zajedno s dječjom kahlicom, sastavljenog od plastične vrećice na čijem je dnu pričvršćen višeslojni apsorbirajući podložak izrađen od papira i visokoapsorbirajućeg polimera od poliakrilata u obliku granula.
Classification under heading 4818 is excluded because the essential character of the product is not given by its paper components but by the superabsorbent polymer of polyacrylate.
Visokoapsorbirajuće poliakrilatne granule pretvaraju se u gel pri kontaktu s mokraćom.
Classification under heading 9619 is excluded because the product is not shaped so that it fits to the human body (see also the Harmonised System Explanatory Notes (HSEN) to heading 9619).
Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1, 3(b) i 6 za tumačenje kombinirane nomenklature i nazivima oznaka KN 3924 i 39249000.
The product is a combination of plastics and other materials.
Isključeno je razvrstavanje u tarifni broj 4818 jer bitnu značajku proizvodu ne daju njegove papirnate komponente, nego visokoapsorbirajući polimer od poliakrilata.
A product which combines plastics and other materials is classified in chapter 39 provided that it retains the essential character of articles of plastics (see also the HSEN, General Notes to Chapter 39).
Razvrstavanje u tarifni broj 9619 isključeno je jer oblik proizvoda nije oblikom prilagođen ljudskom tijelu (vidjeti i Objašnjenja Harmoniziranog sustava za tarifni broj 9619).
The essential character of the product is provided by superabsorbent polymer; the paper is solely considered to have a carrier or packaging function.
Proizvod je kombinacija plastične mase i drugih materijala.
The product is therefore to be classified in CN code 39249000 as other household articles and hygienic or toilet articles, of plastics.
Proizvod koji je kombinacija plastične mase i drugih materijala razvrstava se u poglavlje 39 ako je zadržao bitnu značajku proizvoda od plastične mase (vidjeti i Objašnjenja Harmoniziranog sustava, opće napomene uz poglavlje 39).
Regulation (EU) 2018/841 of the European Parliament and of the Council
Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća
on the inclusion of greenhouse gas emissions and removals from land use, land use change and forestry in the 2030 climate and energy framework, and amending Regulation (EU) No 525/2013 and Decision No 529/2013/EU
o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU
The European Council in its conclusions of 23-24 October 2014 on the 2030 climate and energy policy framework endorsed a binding target of at least a 40 % domestic reduction in economy-wide greenhouse gas emissions by 2030 compared to 1990, and that target was reaffirmed in the European Council’s conclusions of 17-18 March 2016.
U svojim zaključcima od 23. i 24. listopada 2014. o okviru klimatske i energetske politike do 2030.
The European Council conclusions of 23-24 October 2014 stated that the emissions reduction target of at least 40 % should be delivered collectively by the Union in the most cost-effective manner possible, with the reductions in the European Union emissions trading system (‘EU ETS’) laid down in Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council and in non-ETS sectors amounting to 43 % and 30 %, respectively, by 2030 compared to 2005, with efforts distributed on the basis of relative GDP per capita.
Europsko vijeće podržalo je obvezujući cilj domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu do 2030. za najmanje 40 % u odnosu na 1990., a taj je cilj ponovno potvrđen u zaključcima Europskog vijeća od 17. i 18. ožujka 2016.
This Regulation forms part of the implementation of the Union’s commitments under the Paris Agreement adopted under the United Nations Framework Convention on Climate Change (‘UNFCCC’).
U zaključcima Europskog vijeća od 23. i 24. listopada 2014. navodi se da bi Unija cilj smanjenja emisija od najmanje 40 % trebala zajednički ostvariti na troškovno najisplativiji način, pri čemu smanjenja u EU sustavu trgovanja emisijama, utvrđenom u Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, i u sektorima izvan sustava trgovanja emisijama do 2030. iznose 43 % odnosno 30 % u usporedbi s 2005., uz raspodjelu tereta na temelju relativnog BDP-a po stanovniku.
The Paris Agreement was concluded on behalf of the Union on 5 October 2016 by Council Decision (EU) 2016/1841.
Ova Uredba dio je provedbe obveza Unije iz Pariškog sporazuma, donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („UNFCCC”).
The Paris Agreement entered into force on 4 November 2016.
Odlukom Vijeća (EU) 2016/1841.
The Union should continue to decrease its greenhouse gas emissions and enhance removals in line with the Paris Agreement.
Pariškim sporazumom utvrđuje se, među ostalim, dugoročni cilj u skladu s nastojanjima da se povećanje globalne temperature zadrži na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju te da se ulažu napori u njegovo zadržavanje na 1,5 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju.
The Paris Agreement, inter alia, sets out a long-term goal in line with the objective to keep the global temperature increase well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to keep it to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Šume, poljoprivredna zemljišta i močvarna zemljišta odigrat će središnju ulogu u postizanju tog cilja.
Forests, agricultural land and wetlands will play a central role in achieving this goal.
U Pariškom sporazumu stranke također prepoznaju apsolutan prioritet očuvanja sigurnosti opskrbe hranom i iskorjenjivanja gladi u kontekstu održivog razvoja i nastojanja usmjerenih na iskorjenjivanje siromaštva te posebne slabosti sustavâ za proizvodnju hrane u odnosu na negativne učinke klimatskih promjena, jačajući time otpornost na klimatske promjene i razvoj s niskim emisijama stakleničkih plinova na način kojim se ne ugrožava proizvodnja hrane.
In the Paris Agreement, the Parties also recognise the fundamental priority of safeguarding food security and ending hunger, in the context of sustainable development and efforts to eradicate poverty, and the particular vulnerabilities of food production systems to the adverse impacts of climate change, thereby fostering climate resilience and low greenhouse gas emissions development, in a manner that does not threaten food production.
Kako bi se ispunili ciljevi Pariškog sporazuma, stranke bi trebale povećati svoje zajedničke napore.
The Parties should prepare, communicate and maintain successive nationally determined contributions.
Sektor korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva („LULUCF”) ima potencijal za pružanje dugoročnih klimatskih koristi i tako može doprinijeti postizanju cilja Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova, kao i dugoročnih klimatskih ciljeva iz Pariškog sporazuma.
The Paris Agreement replaces the approach taken under the 1997 Kyoto Protocol, which will not be continued beyond 2020.
Sektor LULUCF pruža i biomaterijale kojima se mogu zamijeniti fosilni ili ugljikom bogati materijali i stoga ima važnu ulogu u prijelazu na gospodarstvo s niskim emisijama stakleničkih plinova.
The Paris Agreement also calls for a balance between anthropogenic emissions by sources and removals by sinks of greenhouse gases in the second half of this century, and invites Parties to take action to conserve and enhance, as appropriate, sinks and reservoirs of greenhouse gases, including forests.
Budući da su uklanjanja putem sektora LULUCF reverzibilna, trebalo bi ih smatrati posebnim stupom u okviru klimatske politike Unije.
The land use, land use change and forestry (‘LULUCF’) sector has the potential to provide long-term climate benefits, and thereby to contribute to the achievement of the Union’s greenhouse gas emissions reduction target, as well as to the long-term climate goals of the Paris Agreement.
Europsko vijeće zaključcima od 23. i 24. listopada 2014. izjavilo je da bi trebalo priznati višestruke ciljeve poljoprivrednog sektora i sektora korištenja zemljišta s obzirom na njihov niži potencijal za ublažavanje, kao i potrebu da se osigura usklađenost između ciljeva Unije u pogledu sigurnosti opskrbe hranom i klimatskih promjena.
The LULUCF sector also provides bio-materials that can substitute fossil- or carbon-intensive materials and therefore plays an important role in the transition to a low greenhouse-gas-emitting economy.
Europsko vijeće pozvalo je Komisiju da razmotri koji su najbolji načini za poticanje održivog povećanja proizvodnje hrane optimizirajući doprinos tog sektora ublažavanju učinka i sekvestraciji stakleničkih plinova, uključujući pošumljavanjem, te da uspostavi politiku o tome kako uključiti sektor LULUCF u okvir ublažavanja učinka stakleničkih plinova do 2030. čim to tehnički uvjeti dopuste, a svakako prije 2020.
As removals through LULUCF are reversible, they should be treated as a separate pillar in the Union climate policy framework.
Postupcima održivog upravljanja u sektoru LULUCF može se doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena na nekoliko načina, osobito smanjenjem emisija, te održavanjem i povećavanjem ponora i zaliha ugljika.
The European Council conclusions of 23-24 October 2014 stated that the multiple objectives of the agriculture and land use sector, with their lower mitigation potential as well as the need to ensure coherence between the Union food security and climate change objectives, should be acknowledged.
Za učinkovitost mjera koje su posebno usmjerene na sekvestraciju ugljika ključna je dugoročna stabilnost i prilagodljivost spremnika ugljika.
The European Council invited the Commission to examine what the best means of encouraging the sustainable intensification of food production are, while optimising the sector’s contribution to greenhouse gas mitigation and sequestration, including through afforestation, and to establish policy on how to include LULUCF in the 2030 greenhouse gas mitigation framework as soon as technical conditions allow and in any case before 2020.
Osim toga, postupcima održivog upravljanja može se održati produktivnost, sposobnost regeneracije i vitalnost sektora LULUCF te tako promicati gospodarski i socijalni razvoj smanjujući ugljični i ekološki otisak tog sektora.
Sustainable management practices in the LULUCF sector can contribute to climate change mitigation in several ways, in particular by reducing emissions, and maintaining and enhancing sinks and carbon stocks.
Razvojem održivih i inovativnih praksi i tehnologija, uključujući agroekologiju i agrošumarstvo, može se osnažiti ulogu sektora LULUCF u odnosu na ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima, kao i ojačati produktivnost i otpornost tog sektora.
In order for measures aiming in particular at increasing carbon sequestration to be effective, the long-term stability and adaptability of carbon pools is essential.
Budući da sektor LULUCF ima duge vremenske okvire za povrat ulaganja, dugoročne su strategije važne za jačanje financiranja istraživanja u području razvoja održivih i inovativnih praksi i tehnologija te ulaganja u njih.
In addition, sustainable management practices can maintain the productivity, regeneration capacity and vitality of the LULUCF sector and thereby promote economic and social development, while reducing the carbon and ecological footprint of that sector.
Ulaganjima u preventivne mjere, kao što su postupci održivog upravljanja, mogu se smanjiti rizici povezani s prirodnim nepogodama.
The development of sustainable and innovative practices and technologies, including agro-ecology and agro-forestry, can enhance the role of the LULUCF sector in relation to climate mitigation and adaptation, as well as strengthen the productivity and resilience of that sector.
Europsko vijeće u svojim zaključcima od 22. i 23. lipnja 2017. ponovno je istaknulo da su Unija i njezine države članice predane Programu održivog razvoja do 2030., čiji je cilj, među ostalim, osigurati da upravljanje šumama bude održivo.
As the LULUCF sector is characterised by long timeframes for returns, long-term strategies are important to enhance research funding for the development of, and investments in, sustainable and innovative practices and technologies.
Mjere za smanjenje krčenja i uništavanja šuma te promicanje održivog upravljanja šumama važne su u zemljama u razvoju.
Investments in preventive actions, such as sustainable management practices, can reduce the risks associated with natural disturbances.
U tom kontekstu Vijeće je u svojim zaključcima od 21. listopada 2009. i 14. listopada 2010. podsjetilo na ciljeve Unije da se bruto vrijednosti krčenja tropskih šuma do 2020. smanji za barem 50 % u odnosu na trenutačne razine i zaustavi globalno smanjenje šumskih površina najkasnije do 2030.
In its conclusions of 22-23 June 2017, the European Council reaffirmed the commitment of the Union and its Member States to the 2030 Agenda for Sustainable Development, which aims, inter alia, to ensure that the management of forests is sustainable.
Odlukom br. 529/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća utvrđena su pravila za obračun primjenjiva na emisije i uklanjanja iz sektora LULUCF, čime se doprinijelo razvoju politika koje vode prema uključivanju sektora LULUCF u obvezu smanjenja emisija Unije.
In this context, in its conclusions of 21 October 2009 and 14 October 2010, the Council recalled the Union’s objectives of reducing gross tropical deforestation by at least 50 % by 2020 compared to current levels and to halt global forest cover loss by 2030 at the latest.
Sektor LULUCF, uključujući poljoprivredno zemljište, ima izravan i znatan učinak na biološku raznolikost i usluge ekosustava.
Decision No 529/2013/EU of the European Parliament and of the Council sets out accounting rules applicable to emissions and removals from the LULUCF sector and thereby has contributed to the development of policies that have led towards the inclusion of the LULUCF sector in the Union’s emission reduction commitment.
Stoga je važan cilj politika koje se odnose na taj sektor da zajamče usklađenost s ciljevima strategije Unije za biološku raznolikost.
This Regulation should build on the existing accounting rules, updating and improving them for the period from 2021 to 2030.
U tom bi sektoru trebalo poduzeti mjere za provedbu i potporu u odnosu i na ublažavanje klimatskih promjena i na prilagodbu njima.
It should lay down the obligations of Member States in implementing those accounting rules, and should also require the Member States to ensure that the overall LULUCF sector does not generate net emissions and contributes to the aim of enhancing sinks in the long-term.
Također bi trebalo osigurati usklađenost zajedničke poljoprivredne politike i ove Uredbe.
It should not lay down any accounting or reporting obligations for private parties, including farmers and foresters.
Svi sektori trebaju dati svoj ravnopravan doprinos u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova.
The LULUCF sector, including agricultural land, has a direct and significant impact on biodiversity and ecosystems services.
Močvarna zemljišta djelotvorni su ekosustavi za skladištenje ugljika.
For this reason, an important objective of policies affecting this sector is to ensure that there is coherence with the Union’s biodiversity strategy objectives.
Stoga bi se zaštitom i obnovom močvarnih zemljišta mogle smanjiti emisije stakleničkih plinova u sektoru LULUCF.
Actions should be taken to implement and support activities in this sector relating to both mitigation and adaptation.
U tom bi kontekstu trebalo voditi računa o pročišćenoj verziji Smjernica iz 2006.
Coherence between the Common Agricultural Policy and this Regulation should also be ensured.
Međuvladina panela o klimatskim promjenama („IPCC”) za nacionalne inventare stakleničkih plinova u vezi s močvarnim zemljištima.
All sectors need to deliver their fair share as regards the reduction of greenhouse gas emissions.
Kako bi se osigurao doprinos sektora LULUCF postizanju cilja Unije za smanjenje emisija od najmanje 40 % i dugoročnog cilja iz Pariškog sporazuma, potreban je pouzdan obračunski sustav.
Wetlands are effective ecosystems for storing carbon.
Kako bi se dobili točni izračuni emisija i uklanjanja u skladu sa smjernicama IPCC-a za nacionalne inventare stakleničkih plinova iz 2006. („smjernice IPCC-a”), trebalo bi upotrebljavati godišnje prijavljene vrijednosti u skladu s Uredbom (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća za kategorije korištenja zemljišta i prenamjenu kategorija zemljišta, čime se pojednostavnjuju pristupi koji su se primjenjivali u skladu s UNFCCC-om i Kyotskim protokolom.
Therefore, protecting and restoring wetlands could reduce greenhouse gas emissions in the LULUCF sector.
Zemljište koje se prenamijeni u drugu kategoriju korištenja zemljišta trebalo bi smatrati zemljištem u postupku prijelaza prema toj kategoriji u zadanoj vrijednosti od 20 godina prema smjernicama IPCC-a.
The Intergovernmental Panel on Climate Change (‘IPCC’) Refinement to the 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories relating to wetlands should be taken into account in this context.
Države članice trebale bi moći odstupati od te zadane vrijednosti samo za pošumljena zemljišta i samo u ograničenim okolnostima za koja postoji opravdanje u smjernicama IPCC-a.
To ensure the contribution of the LULUCF sector to the achievement of the Union’s emission reduction target of at least 40 % and to the long-term goal of the Paris Agreement, a robust accounting system is needed.
Promjene smjernica IPCC-a usvojene na Konferenciji stranaka UNFCCC-a ili Konferenciji stranaka koja služi kao sastanak stranaka Pariškog sporazuma trebalo bi na odgovarajući način prikazati u zahtjevima u pogledu izvješćivanja iz ove Uredbe.
In order to obtain accurate accounts of emissions and removals in accordance with the 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories (‘IPCC Guidelines’), the annually reported values under Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council for land use categories and the conversion between land use categories should be utilised, thereby streamlining the approaches used under the UNFCCC and the Kyoto Protocol.
U međunarodno dogovorenim smjernicama IPCC-a navodi se da se emisije od izgaranja biomase mogu smatrati jednakima nuli u energetskom sektoru pod uvjetom da se takve emisije obračunavaju u sektoru LULUCF.
Land that is converted to another land use category should be considered to be in the process of transitioning to that category for the default value of 20 years referred to in the IPCC Guidelines.
Budući da se emisije od izgaranja biomase u Uniji trenutačno smatraju jednakima nuli u skladu s člankom 38.
Member States should only be able to derogate from that default value for afforested land and only in limited circumstances justified under the IPCC Guidelines.
Uredbe Komisije (EU) br. 601/2012 i odredbama iz Uredbe (EU) br. 525/2013, usklađenost sa smjernicama IPCC-a bila bi stoga osigurana samo ako se takve emisije precizno odražavaju u ovoj Uredbi.
Changes in the IPCC Guidelines as adopted by the Conference of the Parties to the UNFCCC or the Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Paris Agreement should be reflected, as appropriate, in the reporting requirements under this Regulation.
Emisije i uklanjanja iz šumskog zemljišta ovise o nizu prirodnih okolnosti, dinamičnim značajkama šuma povezanima sa starošću, kao i o prošlim i sadašnjim praksama gospodarenja koje se znatno razlikuju među državama članicama.
The internationally agreed IPCC Guidelines state that emissions from the combustion of biomass can be accounted for as zero in the energy sector on condition that such emissions are accounted for in the LULUCF sector.
Upotrebom bazne godine ne bi bilo moguće prikazivanje tih čimbenika i posljedičnih cikličnih utjecaja na emisije i uklanjanja ili njihove međugodišnje varijacije.
In the Union, emissions from biomass combustion are currently accounted for as zero pursuant to Article 38 of Commission Regulation (EU) No 601/2012 and the provisions set out in Regulation (EU) No 525/2013, therefore consistency with the IPCC Guidelines would only be ensured if such emissions were reflected accurately in this Regulation.
Umjesto toga odgovarajućim bi pravilima za obračun trebalo utvrditi upotrebu referentnih razina za isključivanje učinaka prirodnih značajki i značajki specifičnih za određenu zemlju.
Emissions and removals from forest land depend on a number of natural circumstances, dynamic age-related forest characteristics, as well as on past and present management practices that differ substantially between the Member States.
Kako bi se zadržali ili ojačali dugoročni ponori ugljika, u referentnim razinama za šume u obzir bi trebalo uzeti svaku neuravnoteženu starosnu strukturu šuma, a budući intenzitet gospodarenja šumama ne bi bez opravdanja trebalo ograničiti.
The use of a base year would not make it possible to reflect those factors and resulting cyclical impacts on, or the interannual variation of, emissions and removals.
S obzirom na posebnu povijesnu situaciju Hrvatske, u njezinoj referentnoj razini za šume moglo bi se uzeti u obzir i okupaciju njezina državnog područja, rat i poslijeratne okolnosti koje su imale utjecaja na gospodarenje šumama tijekom referentnog razdoblja.
The relevant accounting rules should instead provide for the use of reference levels to exclude the effects of natural and country-specific characteristics.
Odgovarajućim pravilima za obračun uzimaju se u obzir načela održivog gospodarenja šumama kako su usvojena na ministarskim konferencijama o zaštiti šuma u Europi („Forest Europe”).
Forest reference levels should take account of any unbalanced age structure of forests and should not unduly constrain future forest management intensity, so that long-term carbon sinks can be maintained or strengthened.
Države članice podnose Komisiji nacionalne računske planove za šumarstvo, uključujući i predložene referentne razine za šume.
Given the particular historical situation of Croatia, its forest reference level could also take into account the occupation of its territory, and wartime and post-war circumstances that had an impact on forest management during the reference period.
U nedostatku međunarodnog preispitivanja u okviru UNFCCC-a ili Kyotskog protokola trebalo bi uspostaviti postupak preispitivanja kojim bi se osigurala transparentnost i poboljšala kvaliteta obračuna u toj kategoriji šumskog zemljišta kojim se gospodari.
The relevant accounting rules take account of the principles of sustainable forest management as adopted in the Ministerial Conferences on the Protection of Forests in Europe (‘Forest Europe’).
Kada procjenjuje nacionalne računske planove za šumarstvo, uključujući u njima predložene referentne razine za šume, Komisija bi trebala polaziti od dobre prakse i iskustva iz stručnih pregleda u okviru UNFCCC-a, među ostalim u pogledu sudjelovanja stručnjaka iz država članica.