natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Meeting the benchmarks of excellence identified in the sectoral reference document is not mandatory for EMAS-registered organisations since EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Njima bi se trebala podupirati i viša razina kružnog gospodarstva utvrđivanjem konkretnih aktivnosti za poboljšanje gospodarenja otpadom, poticanje upotrebe nusproizvoda i sprečavanje rasipanja hrane.
Regulation (EC) No 1221/2009 requires EMAS registered organisation to take sectoral reference documents into account when developing their environmental management system and when assessing their environmental performance in the environmental statement prepared in accordance with Annex IV of Regulation (EC) No 1221/2009.
Za organizacije registrirane u EMAS-u ispunjavanje mjerila izvrsnosti utvrđenih u sektorskom referentnom dokumentu nije obvezno jer EMAS procjenu izvedivosti mjerila u pogledu troškova i koristi prepušta samim organizacijama.
The food and beverage manufacturing sector addressed in the Annex of this Decision was identified as a priority sector for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents in the Communication from the Commission — Establishment of the working plan setting out an indicative list of sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents, under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation of organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) [2]
Uredbom (EZ) br. 1221/2009 zahtijeva se od organizacija registriranih u sustavu EMAS da uzmu u obzir sektorske referentne dokumente pri izradi svojeg sustava upravljanja okolišem i pri procjeni svoje djelotvornosti u pogledu zaštite okoliša u izjavi o okolišu pripremljenoj u skladu s Prilogom IV.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee established pursuant to Article 49 of Regulation (EC) No 1221/2009,
Uredbi (EZ) br. 1221/2009.
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Sektor proizvodnje hrane i pića koji se obrađuje u Prilogu ovoj Odluci utvrđen je kao prioritetni sektor za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u Komunikaciji Komisije – Uspostavljanje radnog plana s indikativnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) [2].
Article 1
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 49.
The sectoral reference document on best environmental management practice, sector environmental performance indicators, and benchmarks of excellence for the food and beverage manufacturing sector is set out in the Annex.
Uredbe (EZ) br. 1221/2009,
EMAS-registered organisations in the food and beverage manufacturing sector shall take the sectoral reference document referred to in Article 1 into account and shall therefore:
Članak 1.
use relevant elements of the sectoral reference document when developing and implementing their environmental management system in light of the Environmental Reviews,
Sektorski referentni dokument o najboljoj praksi upravljanja okolišem, sektorskim pokazateljima okolišne učinkovitosti i mjerilima izvrsnosti za sektor proizvodnje hrane i pića utvrđen je u Prilogu.
use the relevant sector-specific environmental performance indicators described in the sectoral reference document to report on performance related to the more specific environmental aspects identified by an organisation in its environmental statement,
Članak 2.
mention in their environmental statement how the relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence have been taken into account to assess the environmental performance of the organisation and the factors related to that performance.
Organizacije iz sektora proizvodnje hrane i pića registrirane u EMAS-u uzimaju u obzir sektorski referentni dokument iz članka 1. te stoga moraju:
Article 3
upotrebljavati relevantne elemente sektorskoga referentnog dokumenta pri uspostavi i provedbi svojeg sustava upravljanja okolišem u kontekstu analize utjecaja na okoliš,
This Decision shall enter into force on the ninetieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
za izvješćivanje o učinkovitosti povezanoj s konkretnijim aspektima okoliša koje je organizacija utvrdila u svojoj izjavi o okolišu upotrebljavati relevantne sektorske pokazatelje okolišne učinkovitosti opisane u sektorskom referentnom dokumentu,
Done at Brussels, 28 August 2017.
u svojoj izjavi o okolišu spomenuti kako su uzele u obzir relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti za procjenu okolišne učinkovitosti organizacije i čimbenika povezanih s tom učinkovitošću.
The President
Ova Odluka stupa na snagu devedeseti dan od dana objave u Službenom listu Europske unije.
OJ L 342, 22.12.2009, p. 1.
Sastavljeno u Bruxellesu 28. kolovoza 2017.
OJ C 358, 8.12.2011, p. 2.
Za Komisiju
TABLE OF CONTENTS
SL L 342, 22.12.2009., str. 1.
INTRODUCTION
SL C 358, 8.12.2011., str. 2.
SCOPE
PRILOG
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE FOOD AND BEVERAGE MANUFACTURING SECTOR
SADRŽAJ 1.
Best environmental management practices for the whole food and beverage manufacturing sector
UVOD
Performing an environmental sustainability assessment of products and/or operations
UVOD
Sustainable supply chain management
PODRUČJE PRIMJENE
Improving or selecting packaging to minimise the environmental impact
NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM, POKAZATELJI OKOLIŠNE UČINKOVITOSTI I MJERILA IZVRSNOSTI ZA SEKTOR PROIZVODNJE HRANE I PIĆA
Environmentally friendly cleaning operations
Najbolje prakse upravljanja okolišem za čitav sektor proizvodnje hrane i pića
Improving transport and distribution operations
Provedba procjene okolišne održivosti proizvoda i postupaka
Improving freezing and refrigeration
Upravljanje održivim opskrbnim lancem
Deploying energy management and improving energy efficiency throughout all operations
Poboljšanje ili odabir ambalaže za smanjivanje učinka na okoliš na najmanju mjeru
Integrating renewable energy in the manufacturing processes
Operacije čišćenja koje ne štete okolišu
Avoiding food waste in manufacturing operations
Poboljšanje operacija prijevoza i distribucije
Taking into account the Reference Document on Best Available Techniques in the Food, Drink and Milk Industries (FDM BREF)
Poboljšanje zamrzavanja i hlađenja
Best environmental management practices in the processing of coffee
Primjena upravljanja energijom i poboljšanje energetske učinkovitosti tijekom svih radnji
Reduction of energy use through the adoption of green coffee preheating in batch coffee roasting
Integracija obnovljive energije u procese proizvodnje
Best environmental management practices in the manufacture of olive oil
Izbjegavanje prehrambenog otpada u aktivnostima proizvodnje
Minimising water consumption in olive oil separation
Uzimanje u obzir Referentnog dokumenta o najboljim raspoloživim tehnikama u prehrambenoj i mliječnoj industriji te industriji pića (FDM BREF)
Reduced washing of olives upon reception
Najbolje prakse upravljanja okolišem u preradi kave
Best environmental management practices in the manufacture of soft drinks
Smanjivanje potrošnje energije primjenom predzagrijavanja zelene kave kod prženja kave u serijama
Use of blowers in the drying stage of bottles/packaging
Najbolje prakse upravljanja okolišem u proizvodnji maslinovog ulja
Best environmental management practices in the manufacture of beer
Smanjivanje potrošnje vode na najmanju mjeru pri odvajanju maslinovog ulja
Reducing energy use in wort boiling
Smanjeno pranje maslina nakon primitka
Moving from batch to continuous fermentation systems
Najbolje prakse upravljanja okolišem u proizvodnji bezalkoholnih pića
recovery in beer production
Korištenje strojeva za puhanje u fazi sušenja boca/pakiranja
Best environmental management practices in the production of meat and poultry meat products
Najbolje prakse upravljanja okolišem u proizvodnji piva
High-pressure processing for decontamination of meat
Smanjivanje potrošnje energije pri kuhanju sladovine
Best environmental management practices in the manufacture of fruit juice
Prelazak sa sustava serijske fermentacije na sustav neprekidne fermentacije
Value-added use of fruit residues
Oporaba CO2 u proizvodnji piva
Best environmental management practices in cheese making operations
Najbolje prakse upravljanja okolišem za mesne proizvode i proizvode od mesa peradi.
Recovery of whey
Prerada pod visokim tlakom za dekontaminaciju mesa
Best environmental management practices in manufacture of bread, biscuits and cakes
Najbolje prakse upravljanja okolišem u proizvodnji voćnog soka
Unsold bread waste reduction schemes
Korištenje ostataka voća s dodanom vrijednosti
Minimising energy consumption for baking
Najbolje prakse upravljanja okolišem u proizvodnji sira
Best environmental management practices in manufacture of wine
Oporaba sirutke
Reducing water use, organic waste generation and energy use in the winery
Najbolje prakse upravljanja okolišem u proizvodnji kruha, keksa i kolača
RECOMMENDED SECTOR-SPECIFIC KEY ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS
Programi za smanjivanje neprodanih ostataka kruha
This sectoral reference document (SRD) is based on a detailed scientific and policy report [1] (‘Best Practice Report’) developed by the Institute for Prospective Technological Studies (IPTS), one of the seven institutes of the European Commission's Joint Research Centre (JRC).
Smanjivanje potrošnje energije za pečenje na najmanju mjeru
Relevant legal background
Najbolje prakse upravljanja okolišem u proizvodnji vina
The Community eco-management and audit scheme (EMAS) was introduced in 1993, for voluntary participation by organisations, by Council Regulation (EEC) No 1836/93 [2].
Smanjivanje potrošnje vode, stvaranja organskog otpada i potrošnje energije u vinariji
Subsequently, EMAS has undergone two major revisions:Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council [3],Regulation (EC) No 1221/2009.
PREPORUČENI KLJUČNI POKAZATELJI OKOLIŠNE UČINKOVITOSTI KOJI SE ODNOSE NA ODREĐENI SEKTOR
An important new element of the latest revision, which came into force on 11 January 2010, is Article 46 on the development of SRDs.
Ovaj sektorski referentni dokument (SRD) temelji se na detaljnom znanstvenom i političkom izvješću [1] („Izvješće o najboljoj praksi”) koje je izradio Institut za prospektivne tehnološke studije (IPTS), jedan od sedam instituta Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) Europske komisije.
The SRDs have to include best environmental management practices (BEMPs), environmental performance indicators for the specific sectors and, where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems identifying performance levels.
Mjerodavni pravni kontekst
How to understand and use this document
Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS), u kojem organizacije sudjeluju dobrovoljno, uveden je 1993.
The eco-management and audit scheme (EMAS) is a scheme for voluntary participation by organisations committed to continuous environmental improvement.
Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1836/93 [2].
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the food and beverage manufacturing sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
Sustav EMAS naknadno je dvaput znatno revidiran:Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća [3],Uredbom (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća.
The document was written by the European Commission using input from stakeholders.
Važan novi element u posljednjoj reviziji koja je stupila na snagu 11. siječnja 2010. jest članak 46. o izradi sektorskih referentnih dokumenata (SRD).
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Sektorski referentni dokumenti moraju obuhvaćati najbolje prakse upravljanja okolišem (BEMP), pokazatelje okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti te sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina učinkovitosti.
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
Kako tumačiti i upotrijebiti ovaj dokument
The SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS) sustav je za dobrovoljno sudjelovanje organizacija koje su predane stalnom poboljšanju stanja okoliša.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the food and beverage manufacturing sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Unutar tog okvira, ovim se sektorskim referentnim dokumentom daju konkretne smjernice za sektor proizvodnje hrane i pića i predstavlja se niz mogućnosti za poboljšanje, kao i najbolje prakse.
How SRDs should be taken into account by EMAS registered organisations
Dokument je sastavila Europska komisija s pomoću doprinosa zainteresiranih strana.
Pursuant to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS registered organisations are to take SRDs into account at two different levels:
Tehnička radna skupina sastavljena od stručnjaka i dionika iz sektora pod vodstvom Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) na temelju rasprava dogovorila je najbolje prakse upravljanja okolišem, sektorske pokazatelje okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti opisane u ovom dokumentu; smatra se da su tim mjerilima dobro predstavljene razine okolišne učinkovitosti koje postižu najučinkovitije organizacije u sektoru.
When developing and implementing their environmental management system in light of the environmental reviews (Article 4(1)(b)):
Cilj je ovog sektorskog referentnog dokumenta pružiti pomoć i podršku svim organizacijama koje namjeravaju poboljšati svoju okolišnu učinkovitost dajući im ideje i nadahnuće te praktične i tehničke smjernice.
Organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the environmental review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
Ovaj sektorski referentni dokument primarno je namijenjen organizacijama koje su već registrirane u EMAS-u; zatim organizacijama koje razmatraju registraciju u EMAS-u u budućnosti; i treće, svim organizacijama koje žele doznati više o najboljim praksama upravljanja okolišem kako bi mogle poboljšati svoju okolišnu učinkovitost.
When preparing the environmental statement (Article 4(1)(d) and Article 4(4)):
Slijedom toga, cilj je ovog dokumenta pružiti podršku svim organizacijama i dionicima u sektoru proizvodnje hrane i pića da se usredotoče na relevantne aspekte okoliša, izravne i neizravne, te da pronađu informacije o najboljim praksama upravljanja okolišem, odgovarajućim sektorskim pokazateljima okolišne učinkovitosti za mjerenje svoje okolišne učinkovitosti i o mjerilima izvrsnosti.
Organisations should consider the relevant sector-specific environmental performance indicators in the SRD when choosing the indicators [4] to use for their reporting of environmental performance.
Kako bi organizacije registrirane u EMAS-u trebale uzeti u obzir sektorske referentne dokumente
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review.
U skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 organizacije registrirane u EMAS-u trebaju sektorske referentne dokumente uzeti u obzir na dvije razine:
Indicators need only be taken into account where relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the environmental review.
pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analiza utjecaja na okoliš (članak 4. stavak 1. točka (b));
When reporting on environmental performance and on the other factors regarding environmental performance the organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence, have been taken into account.
organizacije bi trebale upotrebljavati relevantne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri utvrđivanju i preispitivanju svojih ciljeva zaštite okoliša u skladu s mjerodavnim aspektima okoliša utvrđenima u analizi utjecaja na okoliš i politici, kao i pri odlučivanju o radnjama koje je potrebno provesti kako bi poboljšale svoju okolišnu učinkovitost;
They should describe how relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
pri sastavljanju izjave o okolišu (članak 4. stavak 1. točka (d) i članak 4. stavak 4.).
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Organizacije bi trebale razmotriti odgovarajuće sektorske pokazatelje okolišne učinkovitosti u sektorskom referentnom dokumentu pri izboru pokazatelja [4] koje će upotrebljavati za svoje izvješćivanje o okolišnoj učinkovitosti.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Pri odabiru skupa pokazatelja za izvješćivanje organizacije bi trebale uzeti u obzir pokazatelje predložene u odgovarajućem sektorskom referentnom dokumentu i njihovu važnost u odnosu na značajne aspekte okoliša koje je organizacija utvrdila u svojoj analizi utjecaja na okoliš.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najvažniji.
EMAS participation is an ongoing process.
Pri izvješćivanju o okolišnoj učinkovitosti i drugim čimbenicima u vezi s okolišnom učinkovitošću, organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti kako su relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir.
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
Trebale bi opisati kako su upotrijebile relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti (kojima se navodi razina učinkovitosti koju postižu najučinkovitije organizacije) za utvrđivanje mjera i radnji te eventualno za određivanje prioriteta za (dodatno) poboljšanje svoje okolišne učinkovitosti.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Međutim, provođenje najboljih praksi upravljanja okolišem ili postizanje utvrđenih mjerila izvrsnosti nije obvezno jer se zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila i provedbe najboljih praksi u pogledu troškova i koristi prepušta samim organizacijama.
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
Kao i u slučaju pokazatelja okolišne učinkovitosti organizacija treba ocijeniti relevantnost i primjenjivost najboljih praksi upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti u kontekstu aspekata okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni, kao i u kontekstu tehničkih i financijskih aspekata.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Organizacije ne trebaju izvješćivati o elementima sektorskih referentnih dokumenata (pokazatelji, najbolje prakse upravljanja okolišem ili mjerila izvrsnosti) koji se ne smatraju relevantnima u odnosu na aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni niti ih opisati u izjavi o okolišu.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Sudjelovanje u sustavu EMAS proces je koji neprekidno traje.
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in the light of its environmental review.
Svaki put kad organizacija namjerava poboljšati svoju okolišnu učinkovitost (te je preispituje), proučava sektorski referentni dokument u pogledu konkretnih tema kako bi dobila ideju o sljedećim pitanjima kojima se treba postupno pozabaviti.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Okolišni procjenitelji u sustavu EMAS provjeravaju je li organizacija pri izradi svoje izjave o okolišu i uzela u obzir sektorski referentni dokument i na koji način (članak 18. stavak 5. točka (d) Uredbe (EZ) br. 1221/2009).
Structure of the sectoral reference document
Pri provođenju revizije akreditirani okolišni procjenitelji trebaju dokaz od organizacije o tome kako su relevantni elementi sektorskog referentnog dokumenta odabrani u kontekstu analiza utjecaja na okoliš i uzeti u obzir.
This document consists of four sections.
Oni ne provjeravaju usklađenost s opisanim mjerilima izvrsnosti, ali provjeravaju dokaz o tome kako je sektorski referentni dokument upotrijebljen kao smjernica za utvrđivanje pokazatelja i odgovarajućih dobrovoljnih mjera koje organizacija može provesti radi poboljšanja svoje okolišne učinkovitosti.
Section 1 introduces EMAS' legal background and describes how to use this document, while Section 2 defines the scope of this SRD.
S obzirom na dobrovoljnu prirodu EMAS-a i sektorskog referentnog dokumenta organizacije ne bi trebalo nerazmjerno opteretiti dostavljanjem tih dokaza.