natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 19(7), first subparagraph, point (b)(ii)
Članak 15. stavci 7. i 8.
Article 19(7), first subparagraph, point (b)(iii)
Članak 19. stavak 1.
Article 19(7), first subparagraph, points (c), (d), (e) and (f)
Članak 19. stavak 2. prvi, drugi i treći podstavak
Article 19(7), second subparagraph
Članak 19. stavak 2. četvrti i peti podstavak.
Article 15(7)
Članak 15. stavak 2. četvrti podstavak
Article 15(8)
Članak 15. stavak 3.
Article 15(9) and (10)
Članak 19. stavci 3. i 4.
Article 15(11)
Članak 15. stavak 6. prvi podstavak točka (a)
Article 19(12)
Članak 19. stavak 7. prvi podstavak točka (a)
Article 15(12)
Članak 15. stavak 6. prvi podstavak točka (b) podtočka i.
Article 19(13)
Članak 19. stavak 7. prvi podstavak točka (b) podtočka i.
Article 16(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7) and (8)
Članak 19. stavak 7. prvi podstavak točka (b) podtočka ii
Article 16(9), (10) and (11)
Članak 19 stavak 7. drugi podstavak
Article 20(1), (2) and (3)
Članak 15. stavak 7.
Article 17(1), first and second subparagraphs
Članak 19.
Article 29(1), first and second subparagraphs
Članak 15 stavak 8.
Article 29(1), third, fourth and fifth subparagraphs
Članak 15. stavci 9. i 10.
Article 29(2)
Članak 19. stavci 9. i 10.
Article 17(2), first and second subparagraphs
Članak 19. stavak 11.
Article 17(2), third subparagraph
Članak 15. stavak 11.
Article 29(10), third subparagraph
Članak 19. stavak 12.
Article 17(3), first subparagraph, point (a)
Članak 15. stavak 12.
Article 29(3), first subparagraph, point (a)
Članak 16. stavci 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7. i 8.
Article 29(3), first subparagraph, point (b)
Članak 20. stavci 1., 2. i 3.
Article 17(3), first subparagraph, points (b) and (c)
Članak 29. stavak 1. treći, četvrti i peti podstavak
Article 29(3), first subparagraph, points (c) and (d)
Članak 17. stavak 2. prvi i drugi podstavak
Article 29(3), second subparagraph
Članak 29. stavak 10. treći podstavak
Article 17(4)
Članak 17. stavak 3. prvi podstavak točka (a)
Article 29(4)
Članak 29. stavak 3. prvi podstavak točka (a)
Article 17(5)
Članak 17. stavak 3. prvi podstavak točke (b) i (c)
Article 29(5)
Članak 29. stavak 3. prvi podstavak točke (c) i (d)
Article 17(6) and (7)
Članak 17. stavak 4.
Article 29(6), (7), (8), (9), (10) and (11)
Članak 29. stavak 4.
Article 17(8)
Članak 17. stavak 5.
Article 29(12)
Članak 29. stavak 5.
Article 17(9)
Članak 17. stavci 6. i 7.
Article 29(13) and (14)
Članak 29. stavci 6., 7., 8., 9., 10. and 11.
Article 18(1), first subparagraph
Članak 17. stavak 8.
Article 30(1), first subparagraph
Članak 29. stavak 12.
Article 18(1), first subparagraph, points (a), (b) and (c)
Članak 17. stavak 9.
Article 30(1), first subparagraph, points (a), (c) and (d)
Članak 29. stavci 13. i 14.
Article 30(1), first subparagraph, point (b)
Članak 18. stavak 1. prvi podstavak
Article 30(1), second subparagraph
Članak 30. stavak 1. prvi podstavak
Article 18(2)
Članak 18. stavak 1. prvi podstavak točke (a), (b) i (c)
Article 30(2)
Članak 30. stavak 1. prvi podstavak točke (a), (c) i (d)
Article 18(3), first subparagraph
Članak 30. stavak 1. prvi podstavak točka (b)
Article 30(3), first subparagraph
Članak 30. stavak 1. drugi podstavak
Article 18(3), second and third subparagraphs
Članak 18. stavak 2.
Article 18(3), fourth and fifth subparagraphs
Članak 30. stavak 2.
Article 30(3), second and third subparagraphs
Članak 18. stavak 3. prvi podstavak
Article 18(4), first subparagraph
Članak 30. stavak 3. prvi podstavak
Article 18(4), second and third subparagraphs
Članak 18. stavak 3. drugi i treći podstavak
Article 30(4), first and second subparagraphs
Članak 18. stavak 3. četvrti i peti podstavak
Article 18(4), fourth subparagraph
Članak 30. stavak 3. drugi i treći podstavak
Article 18(5), first and second subparagraphs
Članak 18. stavak 4. prvi podstavak
Article 30(7), first and second subparagraphs
Članak 18. stavak 4. drugi i treći podstavak
Article 18(5), third subparagraph
Članak 30. stavak 4. prvi i drugi podstavak
Article 30(8), first and second subparagraphs
Članak 18. stavak 4. četvrti podstavak
Article 18(5), fourth subparagraph
Članak 18. stavak 5. prvi i drugi podstavak
Article 30(5), third subparagraph
Članak 30. stavak 7.prvi i drugi podstavak
Article 30(6), first subparagraph
Članak 18. stavak 5. treći podstavak
Article 18(5), fifth subparagraph
Članak 30. stavak 8. prvi i drugi podstavak
Article 30(6), second subparagraph
Članak 18. stavak 5. četvrti podstavak
Article 18(6), first and second subparagraphs
Članak 30. stavak 5. treći podstavak
Article 30(5), first and second subparagraphs
Članak 30. stavak 6. prvi podstavak
Article 18(6), third subparagraph
Članak 18. stavak 5. peti podstavak
Article 18(6), fourth subparagraph
Članak 30. stavak 6. drugi podstavak
Article 30(6), third subparagraph
Članak 18. stavak 6. prvi i drugi podstavak
Article 30(6), fourth subparagraph
Članak 30. stavak 5. prvi i drugi podstavak
Article 18(6), fifth subparagraph
Članak 18. stavak 6. treći podstavak
Article 30(6), fifth subparagraph
Članak 18. stavak 6. četvrti podstavak
Article 18(7)
Članak 30. stavak 6. treći podstavak
Article 30(9), first subparagraph
Članak 30. stavak 6. četvrti podstavak
Article 30(9), second subparagraph
Članak 18. stavak 6. peti podstavak
Article 18(8) and (9)
Članak 30. stavak 6. peti podstavak
Article 30(10)
Članak 18. stavak 7.
Article 19(1), first subparagraph
Članak 30. stavak 9. prvi podstavak
Article 31(1), first subparagraph
Članak 30. stavak 9. drugi podstavak
Article 19(1), first subparagraph, points (a), (b) and (c)
Članak 18. stavci 8. i 9.
Article 31(1), first subparagraph, points (a), (b) and (c)
Članak 30. stavak 10.
Article 31(1), first subparagraph, point (d)
Članak 19. stavak 1. prvi podstavak
Article 19(2), (3) and (4)
Članak 31. stavak 1. prvi podstavak
Article 31(2), (3) and (4)
Članak 19. stavak 1. prvi podstavak točke (a), (b) i (c)
Article 19(5)
Članak 31. stavak 1. prvi podstavak točke (a), (b) i (c)
Article 19(7), first subparagraph
Članak 31. stavak 1. prvi podstavak točka (d)
Article 31(5), first subparagraph
Članak 19. stavci 2., 3. i 4.
Article 19(7), first subparagraph, first, second third and fourth indents
Članak 31. stavci 2., 3. i 4.
Article 19(7), second and third subparagraphs
Članak 19. stavak 5.
Article 31(5), second and third subparagraphs
Članak 19. stavak 7. prvi podstavak
Article 23(3), (4), (5), (6), (7) and (8)
Članak 31. stavak 5. drugi i treći podstavak
Article 23(9)
Članak 31.
Article 33(3)
Članak 23. stavci 1. i 2.
Article 23(10)
Članak 33. stavci 1. i 2.
Article 33(4)
Članak 23. stavci 3., 4., 5., 6., 7. i 8.
Article 25(1)
Članak 23. stavak 9.
Article 34(1)
Članak 33. stavak 3.
Article 25(2)
Članak 23. stavak 10.
Article 34(2)
Članak 33. stavak 4.
Article 25(3)
Članak 25. stavak 1.
Article 34(3)
Članak 34. stavak 1.
Article 25a(1)
Članak 25. stavak 2.
Article 35(1)
Članak 34. stavak 2.
Article 25a(2)
Članak 25. stavak 3.
Article 35(2) and (3)
Članak 34. stavak 3.
Article 35(5)
Članak 25.a stavak 2.
Article 25a(4) and (5)
Članak 35. stavci 2. i 3.
Article 35(6) and (7)
Članak 25.a stavak 3.
Annex I
Članak 35. stavak 4.
Annex II
Prilog I.
Annex III
Prilog II.
Annex IV
Prilog III.
Annex V
Prilog IV.
Annex VI
Prilog V.
Annex VII
Prilog VI.
Annex VIII
Prilog VII.
Annex IX
Prilog VIII.
Annex X
Prilog IX.
Annex XI
Prilog X.
The increased use of energy from renewable sources or ‘renewable energy’ constitutes an important part of the package of measures needed to reduce greenhouse gas emissions and comply with the Union's commitment under the 2015 Paris Agreement on Climate Change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (the ‘Paris Agreement’), and with the Union 2030 energy and climate framework, including the Union's binding target to cut emissions by at least 40 % below 1990 levels by 2030.
Prilog XI.
The Union's binding renewable energy target for 2030 and Member States' contributions to that target, including their baseline shares in relation to their national overall targets for 2020, are among the elements which have an overarching importance for the Union's energy and environmental policy.
Povećana uporaba energije iz obnovljivih izvora ili „obnovljive energije” važan je dio paketa mjera potrebnih za smanjenje emisija stakleničkih plinova i ispunjavanje obveze Unije iz Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015., koji je uslijedio nakon 21. konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama („Pariški sporazum”), i iz okvira Unije za energetsku i klimatsku politiku do 2030., uključujući obvezujući cilj Unije za smanjenjem emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % ispod razina iz 1990. do 2030.
Directive 2009/28/EC established a regulatory framework for the promotion of the use of energy from renewable sources which set binding national targets on the share of renewable energy in energy consumption and in the transport sector to be met by 2020.
Obvezujući cilj Unije u pogledu obnovljive energije za 2030. i doprinosi država članica tom cilju, uključujući njihove osnovne udjele u odnosu na njihove nacionalne opće ciljeve za 2020., neki su od elemenata koji imaju sveobuhvatan značaj za energetsku i okolišnu politiku Unije.
The Commission Communication of 22 January 2014 entitled ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’, established a framework for future Union energy and climate policies and promoted a common understanding of how to develop those policies after 2020.
Direktivom 2009/28/EZ uspostavljen je regulatorni okvir za promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora kojim je utvrđen obvezujući nacionalni cilj u pogledu udjela obnovljive energije u potrošnji energije i u sektoru prometa koji mora biti postignut do 2020.
The Commission proposed that the Union 2030 target for the share of renewable energy consumed in the Union should be at least 27 %.
Komunikacijom Komisije od 22. siječnja 2014. pod naslovom „Okvir za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju 2020. - 2030.” uspostavljen je okvir za buduću energetsku i klimatsku politiku Unije te se promicalo zajedničko mišljenje o tome kako će se te politike razvijati nakon 2020.
That proposal was endorsed by the European Council in its conclusions of 23 and 24 October 2014, which indicated that Member States should be able to set their own, more ambitious, national targets in order to deliver their planned contributions to the Union 2030 target and exceed them.
Kako bi se osigurala konsolidacija rezultata postignutih u skladu s Direktivom 2009/28/EZ, nacionalni ciljevi određeni za 2020. trebali bi činiti minimalni doprinos država članica za novi okvir do 2030.
In order to ensure consolidation of the results achieved under Directive 2009/28/EC, the national targets set for 2020 should constitute Member States' minimum contributions to the new 2030 framework.
Nacionalni udio obnovljive energije ni u kojim okolnostima ne bi smio biti manji od tog doprinosa.
Under no circumstances should the national shares of renewable energy fall below those contributions.
Posljedica toga jest njihova nerazmjerno visoka konačna bruto potrošnja energije u nacionalnom zračnom prometu, odnosno triput veća od prosjeka Unije u 2005.
As a result, their gross final consumption of energy in the national air transport sector is disproportionally high, namely, more than three times the Union average in 2005.
Trenutna tehnološka i regulatorna ograničenja imaju stoga nerazmjeran učinak na njih.
It sets a binding Union target for the overall share of energy from renewable sources in the Union's gross final consumption of energy in 2030.
Direktivom se propisuju i pravila o financijskoj potpori za električnu energije iz obnovljivih izvora, o vlastitoj potrošnji takve električne energije, o upotrebi energije iz obnovljivih izvora za sektore grijanja, hlađenja i prometa, o regionalnoj suradnji država članica, međusobno, i s trećim zemljama, o jamstva o podrijetlu, o administrativnim postupcima i informacijama i osposobljavanju.
It also lays down rules on financial support for electricity from renewable sources, on self-consumption of such electricity, on the use of energy from renewable sources in the heating and cooling sector and in the transport sector, on regional cooperation between Member States, and between Member States and third countries, on guarantees of origin, on administrative procedures and on information and training.
Za potrebe ovog članka stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (b) ovaj se stavak primjenjuje samo na postrojenja koja se puštaju u pogon ili su prenamijenjena za uporabu goriva iz biomase nakon 25. prosinca 2021.
For the purposes of points (a) and (b) of the first subparagraph of paragraph 1 of this Article, this paragraph shall apply only to installations starting operation or converted to the use of biomass fuels after 25 December 2021.
Za potrebe ovog članka stavka 1. prvog podstavka točke (c) ovim se stavkom ne dovodi u pitanje potpora dodijeljena u okviru programa potpora u skladu s člankom 4. odobrenih do 25. prosinca 2021.
D. DISAGGREGATED DEFAULT VALUES FOR BIOFUELS AND BIOLIQUIDS
Proces dobivanja biogoriva i tekućih biogoriva
Disaggregated default values for cultivation: ‘eec’ as defined in Part C of this Annex, including soil N2O emissions
emisije stakleničkih plinova - zadana vrijednost
Equal to that of the ethanol production pathway used rape seed biodiesel 32,0 32,0 sunflower biodiesel 26,1 26,1 soybean biodiesel 21,2 21,2 palm oil biodiesel 26,2 26,2 waste cooking oil biodiesel 0 0
80 % – 20 %
hydrotreated vegetable oil from soybean 22,1 22,1
UŠTEDA = (EF(t) – EB)/ EF(t)
27,4 38,3
UŠTEDA = (ECF(h&c,el) – ECB(h&c,el))/ECF (h&c,el)
the part from renewable sources of TAEE Equal to that of the ethanol production pathway used
SPF = procijenjeni prosječni faktor sezonske učinkovitosti navedenih toplinskih crpka;
16,3 sunflower biodiesel
η = omjer između ukupne bruto proizvodnje električne energije i potrošnje primarne energije za proizvodnju električne energije i izračunava se kao prosjek EU-a utemeljen na podatcima Eurostata.
hydrotreated oil from animal fats from rendering 4,3 6,0
Članak 2. drugi podstavak točka 3.
4,4 pure vegetable oil from sunflower 3,0 4,2
Članak 2. drugi podstavak točka (d)
D. TOTAL TYPICAL AND DEFAULT VALUES FOR BIOMASS FUEL PATHWAYS Biomass fuel production system
Jednake kao pri odabranom procesu dobivanja etanola
Transport distance Greenhouse gas emissions – typical value (g CO2eq/MJ)
Ako država članica ne održi svoj osnovni udio kroz razdoblje od 12 mjeseci, trebala bi u roku od 12 mjeseci od proteka tog razdoblja poduzeti dodatne mjere kako bi ponovo dosegla taj osnovni udio..
Greenhouse gas emissions – default value (g CO2eq/MJ) Woodchips from forest residues
Ako je država članica učinkovito poduzela takve dodatne mjere i ispunila svoju obvezu ponovnog dosizanja osnovnog udjela, trebalo bi smatrati da ispunjava zahtjeve obveznog osnovnog udjela u skladu s ovom Direktivom i s Uredbom (EU) 2018/1999 za vrijeme trajanja cijelog tog razdoblja.
Article 2, second subparagraph, point (3)
dio iz obnovljivih izvora ETBE
The Commission proposed that the Union 2030 target for the share of renewable energy consumed in the Union should be at least 27 %.
Članak 19. stavak 7. prvi podstavak točke (c), (d), (e) i (f)
That proposal was endorsed by the European Council in its conclusions of 23 and 24 October 2014, which indicated that Member States should be able to set their own, more ambitious, national targets in order to deliver their planned contributions to the Union 2030 target and exceed them.
Članak 32. stavak 4.
Directive (EU) 2018/2002 of the European Parliament and of the Council
Direktiva (EU) 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća
This is in line with the Union commitments made in the framework of the Energy Union and global climate agenda established by the 2015 Paris Agreement on climate change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (the ‘Paris Agreement’), committing to keep the increase of the global average temperature to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursuing efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Načelo energetska učinkovitost na prvome mjestu trebalo bi se uzeti u obzir pri određivanju novih pravila za opskrbu i ostalih područja politike.
Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council is an element to progress towards the Energy Union, under which energy efficiency is to be treated as an energy source in its own right.
Komisija bi trebala osigurati da se energetska učinkovitost i upravljanje potrošnjom mogu natjecati pod jednakim uvjetima kao i proizvodni kapaciteti.
The energy efficiency first principle should be taken into account when setting new rules for the supply side and other policy areas.
Energetska učinkovitost treba se uzeti u obzir pri donošenju odluka u vezi s planiranjem energetskog sustava ili u vezi s financiranjem.
The Commission should ensure that energy efficiency and demand-side response can compete on equal terms with generation capacity.
Poboljšanja energetske učinkovitosti trebaju se provesti kad god su troškovno učinkovitija od jednakovrijednih rješenja u pogledu ponude.
Energy efficiency needs to be considered whenever decisions relating to planning the energy system or to financing are taken.
Time se treba doprinijeti ostvarivanju višestrukih koristi energetske učinkovitosti za Uniju, osobito za građane i poduzeća.
Energy efficiency improvements need to be made whenever they are more cost-effective than equivalent supply-side solutions.
Energetska učinkovitost trebala bi biti prepoznata kao ključan element i prioritet u budućim odlukama o ulaganjima u energetsku infrastrukturu Unije.
This ought to help exploit the multiple benefits of energy efficiency for the Union, in particular for citizens and businesses.
Postizanje ambicioznih ciljeva energetske učinkovitosti zahtijeva uklanjanje prepreka kako bi se pojednostavnilo ulaganje u mjere energetske učinkovitosti.
Energy efficiency should be recognised as a crucial element and a priority consideration in future investment decisions on the Union's energy infrastructure.
Korak u tom smjeru jest pojašnjenje Eurostata od 19. rujna 2017. o načinu evidentiranja ugovora o energetskom učinku u nacionalnim računima, čime se uklanjaju nejasnoće i olakšava upotreba takvih ugovora.
Reaching an ambitious energy efficiency target requires barriers to be removed in order to facilitate investment in energy efficiency measures.
Europsko vijeće na sastanku od 23. i 24. listopada 2014. podržalo je cilj energetske učinkovitosti od 27 % do 2030. na razini Unije, koji bi trebalo preispitati do 2020. vodeći računa o cilju od 30 % na razini Unije.
One step in that direction is the clarification provided by Eurostat on 19 September 2017 on how to record energy performance contracts in national accounts, which removes uncertainties and facilitates the use of such contracts.
U svojoj rezoluciji od 15. prosinca 2015. pod naslovom „Ususret europskoj energetskoj uniji” Europski parlament pozvao je Komisiju da dodatno procijeni održivost cilja energetske učinkovitosti od 40 % za isto razdoblje.
The European Council of 23 and 24 October 2014 supported a 27 % energy efficiency target for 2030 at Union level, to be reviewed by 2020 having in mind a Union-level target of 30 %.
Stoga je primjereno izmijeniti Direktivu 2012/27/EU kako bi se prilagodila perspektivi za 2030.
In its resolution of 15 December 2015 entitled ‘Towards a European Energy Union’, the European Parliament called on the Commission to assess, in addition, the viability of a 40 % energy efficiency target for the same timeframe.
Ne postoje obvezujući ciljevi na razini država članica za razdoblja do 2020. i 2030. te ne bi smjelo ograničavati slobodu država članica da odrede svoje nacionalne doprinose na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje potrošnje energije ili uštede primarne ili krajnje energije ili na temelju energetskog intenziteta.
It is therefore appropriate to amend Directive 2012/27/EU, in order to adapt it to the 2030 perspective.
Države članice trebale bi odrediti svoje nacionalne okvirne doprinose energetskoj učinkovitosti uzimajući u obzir da potrošnja energije Unije u 2030. ne smije iznositi više od 1273 Mtoe primarne energije i/ili više od 956 Mtoe krajnje energije.
A 32,5 % reduction results in 1273 Mtoe and 956 Mtoe in 2030 respectively.
Poboljšanjem energetske učinkovitosti može se doprinijeti većoj gospodarskoj proizvodnji.
That target, which is of the same nature as the Union's 2020 target, should be assessed by the Commission for the purpose of revising it upwards by 2023 in the case of substantial cost reductions or, where needed, to meet the Union's international commitments for decarbonisation.
Države članice i Unija trebale bi težiti smanjenju potrošnje energije bez obzira na razine gospodarskog rasta.
Member States should set their national indicative energy efficiency contributions taking into account that the Union's 2030 energy consumption has to be no more than 1273 Mtoe of primary energy and/or no more than 956 Mtoe of final energy.
Obveza uštede energije ima važnu ulogu u omogućivanju lokalnog rasta i otvaranja lokalnih radnih mjesta i trebala bi se zadržati kako bi se osiguralo da Unija može ostvariti svoje energetske i klimatske ciljeve stvaranjem dodatnih prilika i kako bi se prekinula veza između energetske potrošnje i rasta.
This means that primary energy consumption in the Union should be reduced by 26 %, and final energy consumption should be reduced by 20 % compared to the 2005 levels.
Suradnja s privatnim sektorom važna je kako bi se procijenili uvjeti pod kojima se mogu pokrenuti privatna ulaganja u projekte energetske učinkovitosti te kako bi se razvili novi modeli stvaranja prihoda za inovacije u području energetske učinkovitosti.
A regular evaluation of progress towards the achievement of the Union's 2030 targets is necessary and is provided for in Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council.
Mjere poboljšanja energetske učinkovitosti imaju pozitivan učinak i na kvalitetu zraka jer energetski učinkovitije zgrade doprinose smanjenju potražnje za gorivima za ogrjev, uključujući kruta goriva za ogrjev.
The operational efficiency of energy systems at any given moment is influenced by the ability to feed power generated from different sources — with different degrees of inertia and start-up times — into the grid smoothly and flexibly.
Zato se mjerama energetske učinkovitosti doprinosi poboljšanju kvalitete zraka u zatvorenim i otvorenim prostorima te pomaže da se na troškovno učinkovit način ostvare ciljevi politike Unije u vezi s kvalitetom zraka, koji su posebno utvrđeni u Direktivi (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća.
Improving that efficiency will enable better use to be made of renewable energy.
Države članice dužne su ostvariti kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji tijekom cijelog razdoblja obveze od 2021. do 2030., koja je jednaka novoj godišnjoj uštedi od najmanje 0,8 % krajnje potrošnje energije.
Member States and the Union should aim to decrease energy consumption regardless of levels of economic growth.
U tu svrhu države članice trebale bi se moći koristiti sustavom obveze energetske učinkovitosti, alternativnim mjerama politike ili obama.
The obligation on Member States to establish long-term strategies for mobilising investment and facilitating the renovation of their national building stock and notify them to the Commission is removed from Directive 2012/27/EU and added to Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council where that obligation fits in with long-term plans for nearly zero energy buildings (NZEBs) and the decarbonisation of buildings.
Osim toga, državama članicama trebale bi se pružiti razne mogućnosti kako bi im se omogućila fleksibilnost pri izračunu iznosa njihove uštede energije, među ostalim da odluče hoće li energiju koja se upotrebljava u prometu uključiti, u cijelosti ili djelomično, u osnovni izračun, istodobno osiguravajući da se ostvari zahtijevana kumulativna ušteda energije u krajnjoj potrošnji koja je jednaka novoj godišnjoj uštedi od najmanje 0,8 %.