natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They should describe how relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Pri odabiru skupa pokazatelja za izvješćivanje organizacije bi trebale uzeti u obzir pokazatelje predložene u odgovarajućem sektorskom referentnom dokumentu i njihovu važnost u odnosu na značajne aspekte okoliša koje je organizacija utvrdila u svojoj analizi utjecaja na okoliš.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najvažniji.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Pri izvješćivanju o ekološkoj djelotvornosti i drugim čimbenicima u vezi s ekološkom djelotvornošću, organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti na koji su način relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Trebale bi opisati kako su primijenile relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti (kojima se navodi razina ekološke djelotvornosti koju postižu najučinkovitije organizacije) radi utvrđivanja mjera i radnji te eventualno radi određivanja prioriteta za (dodatno) poboljšanje svoje ekološke djelotvornosti.
EMAS participation is an ongoing process.
Međutim, provođenje najboljih praksi upravljanja okolišem ili zadovoljavanje utvrđenih mjerila izvrsnosti nije obvezno jer se zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila i provedbe najboljih praksi u pogledu troškova i koristi prepušta samim organizacijama.
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
Kao i u slučaju okolišnih pokazatelja, organizacije trebaju procijeniti relevantnost i primjenjivost najboljih praksi upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti u kontekstu aspekata okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni, kao i u kontekstu tehničkih i financijskih aspekata.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Organizacije ne trebaju izvješćivati o elementima sektorskih referentnih dokumenata (pokazateljima, najboljim praksama upravljanja okolišem ili mjerilima izvrsnosti) koji se ne smatraju relevantnima u odnosu na aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni niti ih opisati u izjavi o okolišu.
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
Sudjelovanje u sustavu EMAS trajan je proces.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Svaki put kad organizacija namjerava poboljšati svoju ekološku djelotvornost (te je preispituje), treba konzultirati sektorski referentni dokument u pogledu konkretnih tema kako bi vidjela kojim se daljnjim pitanjima može postupno početi baviti.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Okolišni procjenitelji u sustavu EMAS provjeravaju je li organizacija pri izradi svoje izjave o okolišu uzela u obzir sektorski referentni dokument i na koji je način to učinila (članak 18. stavak 5. točka (d) Uredbe (EZ) br. 1221/2009).
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its environmental review.
Pri provođenju revizije akreditirani okolišni procjenitelji trebaju dokaz od organizacije o tome kako su relevantni elementi sektorskog referentnog dokumenta odabrani u kontekstu analiza utjecaja na okoliš i uzeti u obzir.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Oni ne provjeravaju usklađenost s opisanim mjerilima izvrsnosti, ali provjeravaju dokaze o tome kako je sektorski referentni dokument upotrijebljen kao smjernica za utvrđivanje pokazatelja i odgovarajućih dobrovoljnih mjera koje organizacija može provesti radi poboljšanja svoje ekološke djelotvornosti.
Structure of the Sectoral Reference Document
S obzirom na dobrovoljnu prirodu EMAS-a i sektorskog referentnog dokumenta organizacije ne bi trebalo nerazmjerno opteretiti dostavljanjem tih dokaza.
This document consists of four chapters.
Procjenitelji, konkretno, neće zahtijevati pojedinačno obrazloženje za svaku od najboljih praksi, sektorskih okolišnih pokazatelja i mjerila izvrsnosti koji su navedeni u sektorskom referentnom dokumentu, a koje organizacija ne smatra relevantnima u kontekstu svoje analize utjecaja na okoliš.
Chapter 1 introduces EMAS' legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Međutim, oni mogu predložiti relevantne dodatne elemente koje bi organizacija trebala uzeti u obzir u budućnosti kao dodatan dokaz svoje predanosti stalnom poboljšanju učinkovitosti.
Chapter 3 briefly describes the different best environmental management practices (BEMPs) together with information on their applicability.
Struktura sektorskog referentnog dokumenta
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Ovaj se dokument sastoji od četiri poglavlja.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs because in some areas either there was limited data available or the specific conditions (farm type, business model, climate, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
U prvom se poglavlju predstavlja pravni kontekst EMAS-a i opisuje kako upotrebljavati ovaj dokument, a u drugom poglavlju definirano je područje primjene SRD-a.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
U trećem poglavlju ukratko su opisane najbolje prakse upravljanja okolišem, zajedno s informacijama o njihovoj primjenjivosti.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Kad god je to moguće, navedeni su i posebni okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti za određenu najbolju praksu upravljanja okolišem.
SCOPE
Međutim, određivanje mjerila izvrsnosti nije bilo moguće za sve najbolje prakse upravljanja okolišem jer za neka područja ne postoji dovoljna količina podataka ili se određeni uvjeti (vrsta poljoprivrednoga gospodarstva, poslovni model, klima itd.) razlikuju u tolikoj mjeri da mjerilo izvrsnosti ne bi imalo smisla.
This SRD addresses the environmental performance of the activities of the agriculture sector.
Neki od pokazatelja i mjerila relevantni su za više najboljih praksi upravljanja okolišem te se ponavljaju gdje god je to primjereno.
In this document, the agriculture sector is considered consisting of organisations belonging to NACE code divisions from A1.1 to A1.6 (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council.
Naposljetku, četvrto poglavlje sadržava sveobuhvatnu tablicu s najrelevantnijim okolišnim pokazateljima, popratnim objašnjenjima i povezanim mjerilima izvrsnosti.
This includes all animal and annual and perennial crop production.
PODRUČJE PRIMJENE
These organisations are the target group of this document.
Ovaj sektorski referentni dokument odnosi se na ekološku djelotvornost djelatnosti u poljoprivrednom sektoru.
Figure 2.1 presents a schematic overview of the scope of this document and shows the interaction of the target group with other organisations.
U ovom se dokumentu smatra da poljoprivredni sektor čine organizacije čije su djelatnosti obuhvaćene podjelama prema oznaci NACE: od A1.1 do A1.6 (prema statističkoj klasifikaciji ekonomskih djelatnosti uspostavljenoj Uredbom (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća).
Figure 2.1
To obuhvaća uzgoj svih životinja te uzgoj jednogodišnjih i višegodišnjih usjeva.
Schematic overview of the scope of this SRD: the target groups of the document are shown in bold font in boxes with light grey background; their most relevant interactions with other sectors are also shown; the sectors that are addressed by other SRDs are shown in italic font in boxes with light green background
Te su organizacije ciljna skupina ovog dokumenta.
Besides its direct target group, this SRD can be also useful to other actors, such as farm advisors.
Na slici 2.1. prikazani su shematski pregled područja primjene ovog dokumenta te interakcija ciljne skupine i drugih organizacija.
This SRD is structured according to the different agricultural activities, as presented in Table 2.1.
Slika 2.1.
Table 2.1
Shematski prikaz područja primjene ovog sektorskog referentnog dokumenta: ciljne skupine dokumenta prikazane su podebljanim slovima u okvirima sa svijetlosivom pozadinom; prikazane su i njihove najvažnije interakcije s drugim sektorima; sektori koji su obuhvaćeni drugim sektorskim referentnim dokumentima prikazani su kurzivom u okvirima sa svijetlozelenom pozadinom.
Structure of the agriculture SRD
Ovaj sektorski referentni dokument nije namijenjen samo svojoj izravnoj ciljnoj skupini.
Section
Može biti koristan i drugim subjektima, na primjer savjetodavnim službama za poljoprivredna gospodarstva.
Description
Ovaj sektorski referentni dokument strukturiran je u skladu s različitim poljoprivrednim djelatnostima, kako je prikazano u tablici 2.1.
Target group
Tablica 2.1.
Sustainable farm and land management
Struktura referentnog dokumenta za poljoprivredni sektor
This section covers cross cutting issues related to landscape planning, energy and water efficiency, biodiversity, use of environmental management systems and engagement of consumers with responsible consumption.
Odjeljak
All farms
Opis
Soil quality management
Ciljna skupina
This section deals with the management of the quality of the soil.
Održivo upravljanje zemljištem i poljoprivrednim gospodarstvom
It covers the assessment of its physical conditions and the establishment of a management plan, as well as practical guidance on how soil quality can be improved by e.g. using organic amendments, on maintenance of soil structure and on drainage.
U tom su odjeljku opisana sva najvažnija pitanja povezana s krajobraznim planiranjem, učinkovitom upotrebom vode i energije, biološkom raznolikošću, upotrebom sustava za upravljanje okolišem te poticanjem potrošača s odgovornom potrošnjom.
Nutrient management planning
Sva gospodarstva
This section deals with the management of nutrients in soil.
Upravljanje kvalitetom tla
It includes best practices on field nutrient budgeting, crop rotation, precision application of nutrients and selection of fertilisers with lower environmental impact.
U tom se odjeljku opisuje upravljanje kvalitetom tla.
Soil preparation and crop planning
Obuhvaćeni su procjena njegovih fizikalnih uvjeta i uspostavljanje plana upravljanja, kao i praktične smjernice o poboljšanju kvalitetom tla, primjerice upotrebom organskih dodataka, smjernice o održavanju strukture tla te smjernice o odvodnjavanju.
This section focuses on selecting appropriate tillage operations, minimising soil disturbance, applying low impact tillage, implementing efficient crop rotations and establishing cover and catch crops.
Planiranje upravljanja hranjivim tvarima
Grass and grazing management
U tom se odjeljku opisuje upravljanje hranjivim tvarima u tlu.
This section deals with maximising grass production and grazing uptake, managing grazing in high nature value areas, pasture renewal and clover incorporation as well as application of efficient silage production.
Obuhvaćene su najbolje prakse za praćenje i planiranje hranjivih tvari u polju, plodored, preciznu primjenu hranjivih tvari i odabir gnojiva s manjim utjecajem na okoliš.
Livestock farms
Priprema tla i planiranje usjeva
Animal husbandry
Taj odjeljak opisuje odabir odgovarajućeg postupka obrade tla, smanjivanje poremećaja tla na najmanju moguću razinu, primjenu sustava obrade tla s niskim utjecajem na okoliš, provedbu djelotvornog plodoreda te pokrovne i postrne usjeve.
This section outlines best practices related to animal husbandry.
Upravljanje travnjacima i ispašom
In particular, it presents practices related to appropriate breed selection, farm nutrient budgeting, dietary reduction of nitrogen excretion, improving feed conversion efficiency, green procurement of feed, animal health plans and herd/flock profile management.
U tom se odjeljku opisuju povećanje proizvodnje trave i unosa od ispaše, upravljanje ispašom u područjima visoke prirodne vrijednosti, obnova pašnjaka i uvođenje djeteline te primjena učinkovite proizvodnje silaže.
Manure management
Stočarska gospodarstva
This section covers best practices related to optimised manure management by reducing emissions and improving nutrient uptake.
Stočarstvo
It includes the building of low emission housing systems, the implementation and optimisation of anaerobic digestion, the separation of slurry or digestate, and appropriate solid and liquid manure storage facilities, as well as techniques for the application of slurries and manure.
U tom su odjeljku navedene najbolje prakse povezane sa stočarstvom.
Irrigation management
Konkretnije, opisuju se prakse povezane s odabirom odgovarajućih pasmina, praćenjem i planiranjem hranjivih tvari na gospodarstvu, prehrambenim smanjenjem ispuštanja dušika, poboljšanjem učinkovitosti konverzije hrane za životinje, zelenom nabavom hrane za životinje, zdravstvenim planovima za životinje i upravljanjem profilom stada/krda.
This section deals with efficient irrigation strategies and provides guidance on agronomic methods, optimisation of irrigation delivery and efficient management of irrigation systems.
Gospodarenje stajskim gnojem
The importance of the source of the water used for irrigation is also addressed.
U tom se odjeljku opisuju najbolje prakse povezane s optimizacijom gospodarenja gnojivom smanjenjem emisija i povećanjem unosa hranjivih tvari.
Farms using irrigation
Odjeljak obuhvaća izgradnju nastambi s niskom razinom emisija, provedbu i optimizaciju anaerobne razgradnje, razdvajanje gnojovke ili digestata te odgovarajuće prostore za pohranu krutog i tekućeg stajskog gnojiva, kao i tehnike za primjenu gnojovke i stajskoga gnoja.
Crop protection
Upravljanje sustavima navodnjavanja
This section deals with sustainable crop protection practices in applying low pesticides input for pest management.
U tom se odjeljku opisuju učinkovite strategije navodnjavanja te se navode smjernice za agronomske metode, optimizaciju provedbe navodnjavanja i učinkovito upravljanje sustavima navodnjavanja.
The objectives are prevention of pest occurrence, reduction of dependency on chemical crop protection products, optimisation of the use of plant protection products and of pest resistance management strategies.
Riječ je i o važnosti izvora vode koji se upotrebljavaju za navodnjavanje.
Protected horticulture
Gospodarstva na kojima se koristi navodnjavanje
This section outlines best practices for protected horticulture.
Zaštita usjeva
In particular, it deals with energy efficiency, water and waste management, and selection of growing media.
U tom se odjeljku opisuju prakse za održivu zaštitu usjeva što manjom primjenom pesticida za kontrolu štetnih organizama.
Protected horticulture farms
Ciljevi su sprečavanje pojave štetnih organizama, smanjenje ovisnosti o kemijskim proizvodima za zaštitu usjeva, optimizacija upotrebe proizvoda za zaštitu bilja i strategije za upravljanje otpornošću na štetne organizme.
Table 2.2 presents the most relevant environmental aspects for farms, distinguishing between arable and horticultural production and livestock production.
Zaštićena hortikultura
For each of them, the table outlines the related main possible environmental pressures and how these are addressed in this document.
U tom se odjeljku navode najbolje prakse za zaštićenu hortikulturu.
These environmental aspects were selected as the most commonly relevant in the sector.
Konkretno je riječ o energetskoj učinkovitosti, gospodarenju vodom i otpadom te odabiru sredstava za uzgoj.
However, the environmental aspects to be managed by specific organisations should be assessed on a case by case basis.
Gospodarstva sa zaštićenom hortikulturom
Table 2.2
U tablici 2.2. navedeni su najvažniji aspekti okoliša za gospodarstva, pri čemu je naznačena razlika između ratarske i hortikulturne proizvodnje te stočarske proizvodnje.
Most relevant environmental aspects for farms and how these are addressed in the SRD
U tablici su navedeni glavni mogući okolišni izazovi za svaku od tih djelatnosti te je opisano kako su ti izazovi obrađeni u ovom dokumentu.
Environmental aspects
Ti su aspekti okoliša odabrani kao najvažniji za sektor.
Related main environmental pressures
Međutim, aspekti okoliša kojima trebaju upravljati određene organizacije trebali bi se procjenjivati pojedinačno od slučaja do slučaja.
Relevant sections of the SRD
Tablica 2.2.
Arable and horticultural production
Najvažniji aspekti okoliša za poljoprivredna gospodarstva i način na koji su obrađeni u sektorskom referentnom dokumentu
On-farm operations
Aspekti okoliša
Energy use
Povezani glavni izazovi u području okoliša
Section 3.1: Sustainable farm and land management, BEMP 3.1.5
Relevantni odjeljci sektorskog referentnog dokumenta
Section 3.10: Protected horticulture, BEMP 3.10.1
Ratarska i hortikulturna proizvodnja
Soil management
Aktivnosti na poljoprivrednom gospodarstvu
Soil degradation (erosion, compaction)
Upotreba energije
Section 3.2: Soil quality management, all BEMPs
Odjeljak 3.1.: Održivo upravljanje zemljištem i poljoprivrednim gospodarstvom, BEMP 3.1.5.
Nutrients application
Odjeljak 3.10.: Zaštićena hortikultura, BEMP 3.10.1.
and N2O emissions
Upravljanje tlom
Nutrient losses to water
Degradacija tla (erozija, zbijanje)
Biodiversity loss
Odjeljak 3.2.: Upravljanje kvalitetom tla, svi BEMP-ovi
Heavy metal accumulation
Primjena hranjivih tvari
Section 3.3: Nutrient management, all BEMPs
Emisije NH3 i N2O
Tillage
Gubitak hranjivih tvari zbog vode
Soil C and N loss
Gubitak biološke raznolikosti
Erosion
Nakupljanje teških metala
Potential water sedimentation
Odjeljak 3.3.: Upravljanje hranjivim tvarima, svi BEMP-ovi
GHG emission
Obrada zemljišta
Section 3.4: Soil preparation and crop planning, BEMPs 3.4.1 — 3.4.3
Gubitak C i N u tlu
Grazing
Erozija
Soil erosion and compaction
Potencijalna sedimentacija vode
Biomass C loss if land use has changed from forest
Emisije stakleničkih plinova
Section 3.4: Soil preparation and crop planning, all BEMPs
Odjeljak 3.4.: Priprema tla i planiranje usjeva, BEMP-ovi: 3.4.1.
Section 3.5: Grass and grazing management, all BEMPs
Ispaša
Eco-toxicity effects
Erozija i zbijanje tla
Section 3.9: Crop protection, all BEMPs
Gubitak biomase C ako je prenamijenjeno zemljište bilo šumsko
Irrigation and other on-farm water use operations
Odjeljak 3.4.: Priprema tla i planiranje usjeva, svi BEMP-ovi
Water stress
Odjeljak 3.5.: Upravljanje travnjacima i ispašom, svi BEMP-ovi
Salinisation
Ekotoksični utjecaji
Nutrient losses
Odjeljak 3.9.: Zaštita usjeva, svi BEMP-ovi
Section 3.8: Irrigation, all BEMPs
Navodnjavanje i drugi postupci s potrošnjom vode na gospodarstvu
Section 3.10: Protected horticulture, BEMP 3.10.2
Nedostatak vode
Plastic waste generation
Salinizacija
Biodiversity threat
Gubitak hranjivih tvari
Energy and water use
Odjeljak 3.8.: Navodnjavanje, svi BEMP-ovi
Section 3.10: Protected horticulture, all BEMPs
Odjeljak 3.10.: Zaštićena hortikultura, BEMP 3.10.2.
Livestock production
Stvaranje plastičnog otpada
Feed
Prijetnja za biološku raznolikost
emissions from enteric fermentation
Potrošnja energije i vode
Section 3.6: Animal husbandry, all BEMPs
Odjeljak 3.10.: Zaštićena hortikultura, svi BEMP-ovi
Animal housing
Stočarska proizvodnja
and CH4 emissions
Hrana za životinje
Water use
Emisije CH4 iz crijevne fermentacije
Section 3.1: Sustainable farm and land management, BEMP 3.1.6
Odjeljak 3.6.: Stočarstvo, svi BEMP-ovi
Section 3.7: Manure management, BEMP 3.7.1-3.7.3
Nastambe za životinje
Manure storage
Emisije NH3 i CH4
CH4, NH3 and N2O emissions
Uporaba vode
Section 3.7: Manure management, BEMP 3.7.4 and 3.7.5
Odjeljak 3.1.: Održivo upravljanje zemljištem i poljoprivrednim gospodarstvom, BEMP 3.1.6.
Manure spreading
Odjeljak 3.7.: Gospodarenje stajskim gnojem, BEMP 3.7.1. – 3.7.3.
Section 3.7: Manure management, BEMPs 3.7.6 and 3.7.7
Pohranjivanje stajskoga gnoja
Biodiversity loss (or potential biodiversity gain)
Emisije CH4, NH3 i N2O
On-farm medical treatment
Odjeljak 3.7.: Gospodarenje stajskim gnojem, BEMP-ovi 3.7.4. i 3.7.5.
Antibiotic resistance
Razgrtanje stajskoga gnoja
Section 3.6: Animal husbandry, BEMP 3.6.6
Odjeljak 3.7.: Gospodarenje stajskim gnojem, BEMP-ovi 3.7.6. i 3.7.7.
Agriculture is a very diverse sector which includes a variety of produce and farm types, as well as intensity levels, ranging from large scale highly mechanised intensive farms to very small scale extensive agriculture farms.
Gubitak biološke raznolikosti (ili moguće povećanje biološke raznolikosti)
Whatever the farm type and business model, there is scope for substantial environmental improvement, although this may materialise in different sets of actions supporting different aims depending on the farm type and business model.
Medicinsko liječenje na gospodarstvu
In coherence with the spirit of the EMAS scheme, aimed at fostering continuous improvement in environmental performance whatever the starting point, this document covers best practices aimed at realising all those different improvement potentials.
Otpornost na antibiotike
For instance, in the chapter on grass and grazing management, the document identifies a BEMP (section 3.5.1) on improving the efficiency of grass production and the nutrient uptake by livestock, as well as a BEMP (section 3.5.2) on matching grazing intensity to biodiversity needs in high nature value grassland.
Odjeljak 3.6.: Stočarstvo, BEMP 3.6.6.