natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If such substances are to be used in veterinary medicines for food-producing animals, NO(A)ELs or BMDLs shall be established for the relevant effects in appropriately justified studies.
Ako će se takve tvari upotrebljavati u veterinarskim lijekovima za životinje koje se koriste za proizvodnju hrane, moraju se utvrditi NO(A)EL-ovi ili BMDL-ovi za relevantne učinke u primjereno obrazloženim ispitivanjima.
Criteria for the selection of substances for carcinogenicity testing
Kriteriji za odabir tvari za ispitivanje karcinogenosti
VICH GL28: Studies to evaluate the safety of residues of veterinary drugs in human food: carcinogenicity testing provides guidance on factors to consider when determining the need for carcinogenicity testing and on carcinogenicity testing to be undertaken and this shall be followed.
Smjernicama VICH GL28: Ispitivanja za procjenu neškodljivosti rezidua veterinarskih lijekova u hrani za ljude: ispitivanje karcinogenosti pružaju se smjernice o čimbenicima koje treba imati u vidu pri utvrđivanju potrebe za ispitivanjem karcinogenosti te o ispitivanju karcinogenosti koje treba provesti i tih se smjernica treba pridržavati.
In those cases where carcinogenicity testing is deemed appropriate, the standard requirement shall be for a two-year rat study and an 18-month mouse study although, with appropriate justification, data from a single rodent species may be accepted.
U slučajevima u kojima se ispitivanje karcinogenosti smatra primjerenim propisana je standardna obveza dvogodišnjeg ispitivanja na štakorima te ispitivanja na miševima u trajanju od 18 mjeseci iako, uz odgovarajuće obrazloženje, mogu biti prihvaćeni podaci za samo jednu vrstu glodavaca.
Genotoxic carcinogens shall not be accepted for use in food-producing animals.
Genotoksične karcinogene tvari ne prihvaćaju se za upotrebu u životinjama koje se koriste za proizvodnju hrane.
A substance that induces positive findings in carcinogenicity tests may only be accepted for use in food producing animals if the carcinogenicity data are demonstrated to be of no relevance for the consumer (for example, if the type of tumour seen is known to be of no relevance for humans) or if the carcinogenicity are demonstrated to be the result of a threshold dependent mechanism of action.
Tvar koja potiče pozitivne nalaze u ispitivanjima karcinogenosti može se prihvatiti za upotrebu u životinja koje se koriste za proizvodnju hrane samo ako se dokaže da podaci o karcinogenosti nisu relevantni za potrošača (primjerice, ako se zna da tip uočenog tumora nije relevantan za ljude) ili ako se dokaže da je karcinogenost rezultat mehanizma djelovanja koji ovisi o pragu.
In the latter case a NO(A)EL or BMDL for carcinogenicity shall be established.
U potonjem slučaju utvrđuje se NO(A)EL ili BMDL za karcinogenost.
If carcinogenicity testing is not undertaken, the absence of such data shall be scientifically justified and the impact of its absence discussed.
Ako se ne provodi ispitivanje karcinogenosti, nepostojanje takvih podataka mora se znanstveno obrazložiti te se mora razmotriti učinak njihova nepostojanja.
The need for safety data addressing other potential effects shall be determined on a case-by-case basis.
Potreba za podacima o neškodljivosti koji se odnose na druge moguće učinke utvrđuje se posebno za svaki slučaj.
VICH GL33 addresses the need for additional testing.
U smjernicama VICH GL33 govori se o potrebi za dodatnim ispitivanjem.
Factors to be taken into account when considering the need for such data include:
Čimbenici koje treba uzeti u obzir kada se razmatra potreba za takvim podacima uključuju:
the structure of the substance and its similarity to substances with known toxicological effects;
strukturu tvari i njezinu sličnost s tvarima s poznatim toksikološkim učincima;
the class of the substance and known toxicological properties of other substances in the class;
razred tvari i poznata toksikološka svojstva ostalih tvari u razredu;
the mode of action of the substance;
način djelovanja tvari;
any effects seen in the standard toxicity studies that warrant further investigation (e.g. immunotoxicity, neurotoxicity or endocrine dysfunction);
sve učinke zapažene u standardnim ispitivanjima toksičnosti koji opravdavaju daljnje ispitivanje (npr. imunotoksičnost, neurotoksičnost ili endokrina disfunkcija);
the existence of published literature highlighting relevant findings, including literature relating to effects seen in humans exposed to the substance.
postojanje objavljene literature u kojoj se ističu relevantni nalazi, uključujući literaturu o učincima zapaženima na ljudima izloženima tvari.
Special studies (e.g. immunotoxicity, neurotoxicity)
Posebna ispitivanja (npr. imunotoksičnost, neurotoksičnost)
If relevant effects are seen in repeated dose or other toxicity studies (e.g. changes in lymphoid organ weights and/or histology and changes in cellularity of lymphoid tissues, bone marrow or peripheral leukocytes) additional functional testing may be required.
Ako se u ispitivanju toksičnosti ponovljene doze ili ispitivanjima ostalih toksičnosti utvrde relevantni učinci (npr. promjene u masi limfoidnih organa i/ili histologija i promjene na razini stanice limfoidnog tkiva, leukocita leđne moždine ili periferalnih leukocita), možda će biti potrebno dodatno funkcionalno ispitivanje.
The investigator shall justify the nature of any additional testing, taking account of the observations noted in other toxicity studies.
Ispitivač mora obrazložiti prirodu svakog dodatnog ispitivanja uzimajući u obzir zapažanja iz drugih ispitivanja toksičnosti.
For certain classes of substance (such as beta lactam antibiotics) which are known to elicit hypersensitivity (allergic) reactions in sensitive individuals data shall be provided on exposure levels that have been associated with hypersensitivity responses.
Za određene razrede tvari (primjerice, beta-laktamske antibiotike), za koje je poznato da potiču hipersenzitivne (alergijske) reakcije u osjetljivih pojedinaca, navode se podaci o razinama izloženosti koje su povezane s hipersenzitivnim odgovorima.
Details shall be provided of all immunological studies performed with the substance as part of any aspect of the assessment (e.g. sensitisation assays performed for user safety or efficacy studies performed on immune-modulatory substances).
Navode se pojedinosti o svim imunološkim ispitivanjima provedenima s tvari kao dijelom bilo kojeg aspekta procjene (npr. ispitivanja osjetljivosti koja se provode zbog sigurnosti korisnika ili ispitivanja učinkovitosti koja se provode na imunomodulatornim tvarima).
Any reports of adverse effects in humans shall also be provided.
Prilažu se i sva izvješća o štetnim učincima u ljudi.
Data obtained from such studies shall be taken into account when determining the toxicological ADI or alternative limit.
Podaci dobiveni u takvim ispitivanjima uzimaju se u obzir pri utvrđivanju toksikološkog ADI-ja ili alternativne granice.
Neurotoxicity, developmental neurotoxicity and delayed neurotoxicity
Neurotoksičnost, razvojna neurotoksičnost i odgođena neurotoksičnost
Neurotoxicity testing shall be required where repeated dose studies indicate that there may be a relevant concern.
Ispitivanje neurotoksičnosti potrebno je kada ispitivanja ponovljene doze pokazuju da bi mogla postojati relevantna zabrinjavajuća područja.
Substances that have been shown in other toxicological assays to cause histological, biophysical or biochemical changes to the nervous system, or to cause neuro-behavioural changes, shall also be tested for neurotoxicity.
Treba ispitati i neurotoksičnost tvari za koje je u drugim toksikološkim ispitivanjima potvrđeno da uzrokuju histološke, biofizičke ili biokemijske promjene živčanog sustava ili da uzrokuju neurološko-bihevioralne promjene.
Physicochemical properties, structure-activity information and recorded adverse effects in humans may give further indication on the need for neurotoxicity tests.
Fizikalno-kemijska svojstva, informacije o strukturi i djelovanju te zabilježeni štetni učinci u ljudi mogu dodatno pokazati potrebu za ispitivanjima neurotoksičnosti.
Neurotoxicity testing shall be performed using the oral route and shall follow the advice given in the Organisation for Economic Cooperation and Development (‘OECD’) Guidelines for the Testing of Chemicals — Test Guideline 424 on the methodology to be used in neurotoxicity studies in rodents.
Ispitivanje neurotoksičnosti provodi se oralnom primjenom i slijede se savjeti koje je Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj („OECD”) navela u svojim Smjernicama za ispitivanje kemikalija – Smjernica za ispitivanje br. 424 o metodologiji koju valja upotrijebiti u ispitivanjima neurotoksičnosti u glodavaca.
This study may be performed as a stand-alone study or may be incorporated in other repeated dose toxicity studies.
To ispitivanje može se provesti kao zasebno ispitivanje ili može biti dio drugih ispitivanja o toksičnosti ponovljene doze.
Although OECD Test Guideline 424 does not specifically address effects on the activity of acetylcholinesterase, this end point shall be included in all repeated dose toxicity studies for specific substances known or suspected to have such activity (for example, organophosphates or carbamates).
Iako se Smjernica OECD-a za ispitivanje br. 424 specifično ne bavi učincima na djelovanje acetilkolinesteraze, tu krajnju točku treba uključiti u sva ispitivanja toksičnosti ponovljene doze za specifične tvari za koje se zna ili sumnja da imaju takvo djelovanje (primjerice, organofosfati ili karbamati).
Testing for cholinesterase inhibition shall at least include measurements in brain and erythrocytes.
Ispitivanje inhibicije kolinesteraze treba obuhvaćati barem mjerenja u mozgu i eritrocite.
If a substance has been shown to cause neuropathology or neurotoxicity in adults, or cause other types of toxicity indicative of nervous system involvement at a developmental stage, developmental neurotoxicity testing may be considered necessary.
Ako je utvrđeno da tvar uzrokuje neuropatologiju ili neurotoksičnost u odraslih ili da uzrokuje druge vrste toksičnosti koje su indikativne za uključenost živčanog sustava u razvojnoj fazi, može se smatrati da treba provesti ispitivanje razvojne neurotoksičnosti.
In such a case, OECD Test Guideline 426 which advises on the methodology to be used in developmental neurotoxicity studies shall be followed.
U tom se slučaju treba pridržavati Smjernice OECD-a za ispitivanje br. 426 u kojoj se nalaze savjeti o metodologiji koju treba primijeniti u ispitivanjima razvojne neurotoksičnosti.
The extended one generation reproductive toxicity study (OECD Test Guideline 443) also provides for developmental neurotoxicity testing.
I proširenim ispitivanjem reproduktivne toksičnosti u jednoj generaciji (Smjernica OECD-a za ispitivanje br. 443) predviđa se ispitivanje razvojne neurotoksičnosti.
Organophosphates shall be tested for delayed neurotoxicity in a hen assay that incorporates measurement of neuropathy target esterase (‘NTE’) in brain tissue.
Odgođena neurotoksičnost organofosfata ispituje se u ispitivanju na kokošima koje uključuje mjerenje esteraze povezane s neuropatskim djelovanjem („NTE”) u tkivu mozga.
Both single exposure (OECD Test Guideline 418) and repeated exposure (OECD Test Guideline 419) shall be considered.
Promatraju se i jednokratna izloženost (Smjernica OECD-a za ispitivanje br. 418) i višekratna izloženost (Smjernica OECD-a za ispitivanje br. 419).
While single dose studies performed according to OECD Test Guideline 418 may only allow identification of a delayed neurotoxicity effect, repeated dose studies (OECD Test Guideline 419) may allow identification of a NO(A)EL or BMDL.
Dok ispitivanja jedne doze koja se provode u skladu sa Smjernicom OECD-a za ispitivanje br. 418 mogu omogućiti samo utvrđivanje učinka odgođene neurotoksičnosti, ispitivanja ponovljene doze (Smjernica OECD-a za ispitivanje br. 419) mogu omogućiti utvrđivanje NO(A)EL-a ili BMDL-a.
The neurotoxicity studies shall allow the establishment of NO(A)ELs or LO(A)ELs or BMDL which shall be taken into account when determining the toxicological ADI or alternative limit.
Ispitivanja neurotoksičnosti omogućuju utvrđivanje NO(A)EL-ova ili LO(A)EL-ova ili BMDL-a koje treba uzeti u obzir pri utvrđivanju toksikološkog ADI-ja ili alternativne granice.
Microbiological properties of residues
Mikrobiološka svojstva rezidua
Potential effects on the human gut flora
Mogući učinci na crijevnu floru ljudi
For substances with antimicrobial activity, antimicrobial effects on the human intestinal flora may occur at doses below those seen to induce toxicity in the toxicity tests.
Kad je riječ o tvarima s antimikrobnim djelovanjem, antimikrobni učinci na crijevnu floru ljudi mogu se pojaviti pri dozama nižima od onih za koje je u ispitivanjima toksičnosti utvrđeno da uzrokuju toksičnost.
For such substances, a microbiological ADI shall be established in line with VICH GL36: Studies to evaluate the safety of residues of veterinary drugs in human food: general approach to establish a microbiological ADI.
Za takve tvari utvrđuje se mikrobiološki ADI u skladu sa smjernicama VICH GL36: Ispitivanja za procjenu neškodljivosti rezidua veterinarskih lijekova u hrani za ljude: opći pristup utvrđivanju mikrobiološkog ADI-ja.
The data shall be used to derive a microbiological ADI.
Podaci se upotrebljavaju za izvođenje mikrobiološkog ADI-ja.
The risks that result from residues shall be clearly distinguished from the potential risk to public health associated with the ingestion of food of animal origin which contains resistant bacteria selected under the pressure of an antimicrobial therapy.
Rizike koji su rezultat rezidua treba jasno razlikovati od mogućeg rizika za javno zdravlje povezanog s unosom hrane životinjskog podrijetla koja sadržava otporne bakterije odabrane zbog antimikrobnog liječenja.
As described in the VICH GL36, the following two endpoints of concern shall be addressed in relation to the establishment of a microbiological ADI:
Kako je opisano u smjernicama VICH GL36, sljedeće dvije zabrinjavajuće krajnje točke razmatraju se u vezi s utvrđivanjem mikrobiološkog ADI-ja:
disruption of the colonisation barrier — the first endpoint of concern shall address the question of whether ingestion of residues of antimicrobiologically active substances in food of animal origin poses a risk to human health resulting from the disruption of the colonisation barrier function of the normal intestinal flora;
prekid kolonizacijske barijere – prva zabrinjavajuća krajnja točka odgovara na pitanje predstavlja li unos rezidua antimikrobiološki aktivnih tvari putem hrane životinjskog podrijetla rizik za zdravlje ljudi koji nastaje kao rezultat prekida funkcije kolonizacijske barijere normalne crijevne flore;
increase of the population of resistant bacteria — the second endpoint of concern shall address the question of whether ingestion of residues of antimicrobiologically active substances pose a risk to human health resulting from an increase in the population of resistant bacteria either due to acquisition of resistance by previously sensitive bacteria or to a relative increase in the proportion of less sensitive organisms.
povećanje populacije otpornih bakterija – druga zabrinjavajuća krajnja točka odgovara na pitanje predstavlja li unos rezidua antimikrobiološki aktivnih tvari rizik za zdravlje ljudi koji nastaje kao rezultat povećanja populacije otpornih bakterija ili zato što prethodno osjetljiva bakterija stekne otpornost ili zbog relativnog povećanja udjela manje osjetljivih organizama.
Any departures from the established guidance shall be justified and the impact discussed.
Sva odstupanja od propisanih smjernica moraju se obrazložiti i mora se razmotriti njihov učinak.
If no testing for effects on the human intestinal flora is undertaken, the absence of such data shall be scientifically justified and the impact of its absence discussed.
Ako se ne ispitaju učinci na ljudsku crijevnu floru, nepostojanje takvih podataka mora se znanstveno obrazložiti te mora se razmotriti učinak njihova nepostojanja.
Observations in humans
Zapažanja kod ljudi
Any available data on health effects seen in humans following exposure to the substance shall be provided.
Navode se svi dostupni podaci o učincima izloženosti određenoj tvari na zdravlje ljudi.
Such data may relate to intentional exposure of humans (e.g. when the substance is used in human medicine) or unintentional exposure (e.g. reports of occupational exposure).
Ti podaci mogu se odnositi na namjerno izlaganje ljudi (npr. kada se tvar primjenjuje u liječenju ljudi) ili nenamjernom izlaganju (npr. izvješća o izlaganju na radu).
Such data may focus on epidemiological, pharmacological, toxicological or clinical findings.
Ti podaci mogu biti usmjereni na epidemiološke, farmakološke, toksikološke ili kliničke nalaze.
The data related to exposure of humans may provide valuable additional information on the overall toxicological profile of the substance, as well as provide information on the comparative sensitivity of humans and animals, even if they cannot be used for derivation of the ADI.
Podaci o izloženosti ljudi mogu poslužiti kao korisne dodatne informacije za izradu općeg toksikološkog profila tvari te se njima mogu pružiti informacije o usporedivoj osjetljivosti ljudi i životinja, čak i ako se ne mogu iskoristiti za izvođenje ADI-ja.
In some cases such data may be useful in supporting arguments relating to the relevance (or lack of relevance) of certain findings in laboratory animals.
U nekim slučajevima ti podaci mogu biti korisni u argumentima u korist relevantnosti (odnosno nerelevantnosti) određenih nalaza u laboratorijskih životinja.
Findings of other EU or international scientific bodies
Nalazi drugih znanstvenih tijela EU-a ili međunarodnih znanstvenih tijela
If relevant safety evaluations of the substance have been undertaken by other EU or international scientific bodies including EFSA, ECHA, JECFA and FAO/WHO Joint Meetings on Pesticide Residues (‘JMPR’) this shall be highlighted, along with the conclusions reached.
Ako je relevantne procjene neškodljivosti provelo drugo znanstveno tijelo EU-a ili međunarodno znanstveno tijelo, uključujući EFSA-u, ECHA-u, JECFA-u i Zajednički odbor FAO-a i WHO-a za ostatke pesticida („JMPR”), to se ističe zajedno s donesenim zaključcima.
Determination of an ADI or alternative limit
Utvrđivanje ADI-ja ili alternativne granice
Determination of an ADI
Utvrđivanje ADI-ja
Generally the ADI shall be derived from the pharmacological, toxicological or microbiological data although, where appropriate data exist, it may be derived from human data.
ADI se općenito izvodi iz farmakoloških, toksikoloških i mikrobioloških podataka iako se može izvesti i iz podataka dobivenih na ljudima ako postoje odgovarajući podaci.
Derivation of the toxicological ADI
Izvođenje toksikološkog ADI-ja
The toxicological ADI shall be derived by dividing the selected toxicological NO(A)EL/BMDL by an uncertainty factor, in order to take account of possible inter-species variation (i.e. differences in sensitivity of humans and laboratory animals) and intra-species variation (i.e. differences in sensitivity within the human population).
Toksikološki ADI izvodi se dijeljenjem odabranog toksikološkog NO(A)EL-a/BMDL-a faktorom nesigurnosti kako bi se uzele u obzir moguća varijabilnost između vrsta (tj. razlike u osjetljivosti ljudi i laboratorijskih životinja) i varijabilnost unutar vrste (npr. razlike u osjetljivosti u ljudskoj populaciji).
The uncertainty factor may be adjusted to take other uncertainties into consideration, as necessary (see below).
Faktor nesigurnosti može se prilagoditi tako da se prema potrebi uzmu u obzir druge nesigurnosti (vidjeti u nastavku).
The formula used to determine the toxicological ADI shall be as follows:
Formula koja se upotrebljava za utvrđivanje toksikološkog ADI-ja glasi:
ADI (mg/kg bw/day) = NOAEL or BMDL (mg/kg bw/day) divided by Uncertainty Factor
ADI (mg/kg tjelesne mase/dnevno) = NOAEL ili BMDL (mg/kg tjelesne mase/dnevno) podijeljeno faktorom nesigurnosti
The choice of the NO(A)EL or BMDL and the uncertainty factor shall be justified.
Navodi se obrazloženje za odabrani NO(A)EL odnosno BMDL i faktor nesigurnosti.
Unless otherwise justified, the toxicological ADI shall be derived from the lowest NO(A)EL or BMDL observed in the most sensitive species in the toxicology studies.
Osim ako to nije opravdano nečim drugim, toksikološki ADI izvodi se iz najnižeg NO(A)EL-a ili BMDL-a zapaženog u najosjetljivijoj vrsti u toksikološkim ispitivanjima.
In certain circumstances a justification for using an alternative starting point may be possible (for example, if data exist demonstrating that the effect seen at LO(A)EL in the most sensitive species is not relevant for humans).
U određenim je okolnostima moguće opravdati upotrebu alternativne početne točke (na primjer, ako postoje podaci koji okazuju da učinak zapažen pri LO(A)EL-u u najosjetljivijoj vrsti nije relevantan za ljude).
If using the benchmark dose (‘BMD’) approach, the BMDL shall be used as the point of departure for derivation of the ADI.
Ako se primjenjuje pristup koji se temelji na referentnoj dozi („BMD”), BMDL se upotrebljava kao početna točka za izvođenje ADI-ja.
In most cases the choice of the critical endpoint is not expected to change when using the BMDL versus the NO(A)EL approach, since the same biological considerations apply.
U većini se slučajeva ne očekuju razlike u krajnjoj točki neovisno o tome primjenjuje li se pristup koji se temelji na BMDL-u ili NO(A)EL-u s obzirom na to da vrijede ista biološka razmatranja.
In selecting the default values for the magnitude of the response for which the BMDL is derived (i.e. the benchmark response (‘BMR’)), on choice of the recommended dose-response models as well as on reporting the results of a BMD analysis, guidance found in the EFSA Scientific Opinion on Use of the benchmark dose approach in risk assessment shall be followed.
Pri odabiru zadanih vrijednosti za jačinu odgovora za koju je BMDL izveden (tj. referentnog odgovora („BMR”)), u pogledu odabira preporučenih modela odnosa doze i odgovora te izvješćivanja o rezultatima analize BMD-a moraju se poštovati smjernice navedene u znanstvenom mišljenju EFSA-e o primjeni pristupa na temelju referentne doze u procjeni rizika.
In relation to uncertainty factors, the default assumption is that human beings may be up to 10 times more sensitive than the test animal species and that the difference in sensitivity within the human population is a tenfold range.
Kada je riječ o faktorima nesigurnosti standardna je pretpostavka da ljudska bića mogu biti do deset puta osjetljivija od ispitivanih životinjskih vrsta i da se razlika u osjetljivosti u ljudskoj populaciji mjeri na ljestvici od deset razina.
Therefore, assuming appropriate studies are available, an uncertainty factor of 100 shall usually be applied.
Stoga se obično primjenjuje faktor nesigurnosti od 100 pod pretpostavkom da su dostupna odgovarajuća ispitivanja.
Where the results of animal studies indicate teratogenic effects at doses that do not cause maternal toxicity, an overall uncertainty factor of up to 1000 shall be applied to the NO(A)EL or BMDL for teratogenicity.
Ako rezultati ispitivanja na životinjama pokazuju teratogene učinke pri dozama koje ne uzrokuju toksičnost za majku, opći faktor nesigurnosti do 1000 primjenjuje se na NO(A)EL ili BMDL za teratogenost.
For non-genotoxic threshold carcinogens an uncertainty factor of up to 1000 may be used, depending on the mechanism involved.
U slučaju karcinogenih tvari bez genotoksičnog praga može se primijeniti faktor nesigurnosti do 1000 ovisno o korištenom mehanizmu.
It may occur that the most sensitive endpoint is observed in a species and/or study where all dose groups produce significant effects compared to the control group.
Može se dogoditi da se najosjetljivija krajnja točka zapazi u vrsti i/ili ispitivanju u kojima se u svim skupinama izloženima dozi bilježe značajni učinci u odnosu na kontrolnu skupinu.
In such cases the BMDL approach shall be recommended to establish the point of departure (‘POD’) from which to derive an ADI.
U takvim se slučajevima preporučuje da se u okviru pristupa koji se temelji na BMDL-u utvrdi ishodišna točka („POD”) iz koje će se izvesti ADI.