natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The World Bank stated that the GOA levies high export taxes which have the effect of ‘lowering the feedstock cost domestically and encouraging exports of biodiesel’.
Svjetska banka navela je da je vlada Argentine uvela visoke poreze na izvoz koji su doveli do „sniženja troška sirovine na domaćem tržištu i poticanja izvoza biodizela”.
The GOA claimed that none of the publications of the OECD, IRENA and the World Bank referred to an explicit objective of the GOA to support the Argentinian biodiesel industry.
Vlada Argentine tvrdila je da se u publikacijama OECD-a, IRENA-e i Svjetske banke ne upućuje na izričit cilj vlade Argentine da pruži potporu argentinskoj industriji biodizela.
However, the GOA did not contradict the correctness of the citations found by the Commission.
Međutim, vlada Argentine nije osporila točnost citata koje je utvrdila Komisija.
Contrary to the GOA, the Commission considered that the analyses made in those publications support its finding that the GOA explicitly supports the Argentinian biodiesel industry.
Za razliku od vlade Argentine, Komisija je smatrala da analize iznesene u tim publikacijama podupiru njezin nalaz da vlada Argentine pruža izričitu potporu argentinskoj industriji biodizela.
Argentina has had an export tax in place for soybeans since 1994, fixed at the rate of 3,5 %.
Argentina je porez na izvoz soje uvela 1994., po fiksnoj stopi od 3,5 %.
As will be illustrated with all the changes of the legislation described in recitals (91) to (100), the measures used to adjust the export tax beyond the initial rate demonstrate the GOA's explicit objective of reducing domestic prices in the context of rising world market prices.
Kako će se pokazati u svim izmjenama zakonodavstva opisanima u uvodnim izjavama od 91. do 100., mjere kojima je porez na izvoz korigiran iznad početne stope dokaz su izričitog cilja vlade Argentine da snizi domaće cijene u kontekstu povećanja cijena na svjetskom tržištu.
During the investigation the GOA claimed that the export tax on soybeans and soybean oil has been in place for revenue raising reasons.
Tijekom ispitnog postupka vlada Argentine tvrdila je da je porez na izvoz soje i sojina ulja uveden radi povećanja prihoda.
Despite multiple requests of the Commission to provide documents supporting this claim, the GOA did not provide any.
Unatoč višestrukim Komisijinim zahtjevima da dostavi dokumente u potporu toj tvrdnji, vlada Argentine nije ih dostavila.
Furthermore, none of the legislative acts since 2002 related to the export tax adjustments on soybeans, soybean oil or biodiesel give the raising of revenue as a reason for the level of the export tax.
Nadalje, ni u jednom zakonodavnom aktu od 2002. koji se odnosi na prilagodbu poreza na izvoz soje, sojina ulja ili biodizela povećanje prihoda ne navodi se kao razlog određivanja razine poreza na izvoz.
Rather, as explained in recitals (91) to (100), those legislative acts state that the purpose of the export tax is to induce soybean suppliers to keep selling domestically at below international prices.
Naprotiv, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 91. do 100., u tim se aktima navodi da je svrha poreza na izvoz navesti dobavljače soje da nastave prodavati na domaćem tržištu po cijenama nižima od međunarodnih.
Thus, rather than a fiscal revenue measure, the GOA uses export taxes on soybeans as a tool to support the development of the domestic biodiesel industry.
Stoga, umjesto kao fiskalnu mjeru za povećanje prihoda, vlada Argentine poreze na izvoz soje upotrebljava kao instrument za podupiranje razvoja domaće industrije biodizela.
Following a public emergency declaration, the export tax increased in 2002 from 3,5 % to 13,5 % by Resolution 11/2002.
Nakon proglašenja izvanrednog stanja porez na izvoz povećan je 2002. Rezolucijom 11/2002 s 3,5 % na 13,5 %.
This resolution contained the following statement: ‘the effects of any potential substantive change in international prices of agricultural productions shall also be considered’ (emphasis added), showing that this measure was taken to influence the domestic market price of soybeans compared to the world market price.
Ta je rezolucija sadržavala sljedeću izjavu: „uzet će se u obzir učinci svih mogućih bitnih promjena međunarodnih cijena poljoprivrednih proizvoda” (dodano isticanje), iz čega je vidljivo da je ta mjera donesena kako bi se utjecalo na cijenu soje na domaćem tržištu u usporedbi s cijenom na svjetskom tržištu.
The rate was further increased in the same year from 13,5 % to 23,5 % by Resolution 35/2002, which states that ‘Law No 22.415 allows the imposition of imports of goods for consumption in order to stabilise domestic prices until they reach convenient levels and maintain a supply that meets the domestic market needs’.
Ta je stopa iste godine dodatno povećana s 13,5 % na 23,5 % Rezolucijom 35/2002, u kojoj se navodi da se „Zakonom br. 22415 dopušta određivanje uvoza robe za potrošnju kako bi se domaće cijene stabilizirale dok ne dosegnu prikladne razine te kako bi se održala ponuda kojom se zadovoljavaju potrebe domaćeg tržišta”.
According to the legal text these measures were of a transitory nature and temporary as long as the current general economic conditions persisted.
U skladu s tim pravnim tekstom te su mjere bile prijelazne i privremene dok su vrijedili trenutačni opći gospodarski uvjeti.
However, these export taxes are still in place, at a similar level as at the time of public emergency, while for other grains the export tax has been set at 0 %.
Međutim, ti se porezi na izvoz i dalje primjenjuju, na razini sličnoj kao u vrijeme izvanrednog stanja, dok je porez na izvoz drugih žitarica određen na 0 %.
In 2007, the first large scale biodiesel producers in Argentina started operations.
Prvi veliki proizvođači biodizela u Argentini počeli su poslovati 2007.
In that year the GOA published two resolutions increasing the export tax on soybeans from 23,5 % to 27,5 % and further up to 35 %.
Te je godine vlada Argentine objavila dvije rezolucije kojima se porez na izvoz soje povećava s 23,5 % na 27,5 % i dodatno na 35 %.
Both resolutions stated as reason for the additional export tax that besides an increase in domestic and international demand for these products, the products covered by these resolutions (predominantly soybean related products) are applied for new productive uses, explicitly giving biofuels as an example.
U objema se rezolucijama kao razlog za dodatni porez na izvoz navodi da se, uz povećanje domaće i međunarodne potražnje za tim proizvodima, proizvodi obuhvaćeni tim rezolucijama (uglavnom proizvodi povezani sa sojom) upotrebljavaju u nove proizvodne svrhe, pri čemu se biogoriva izričito navode kao primjer.
In addition, Resolution 10/2007 explicitly stated that ‘the international prices of grains have increased substantially […] the creation of additional export duties on a number of the aforementioned goods is deemed convenient’ (emphasis added).
Usto, u Rezoluciji 10/2007 izričito se navodi da su se „međunarodne cijene žitarica znatno povećale […] uvođenje dodatnih izvoznih pristojbi za niz prethodno navedenih proizvoda smatra se prikladnim” (dodano isticanje).
Resolution 369/2007 furthermore explicitly noted that the increase of the export tax is needed for the purpose of ‘reducing domestic prices, consolidating the improvements on the distribution of income and stimulating added value’ (emphasis added).
U Rezoluciji 369/2007 dodatno se izričito napominje da je povećanje poreza na izvoz potrebno kako bi se „snizile domaće cijene, konsolidirala poboljšanja u distribuciji prihoda i poticala dodana vrijednost” (dodano isticanje).
In 2008, by means of Resolution 125/2008 the GOA established a formula on the basis of which to calculate a fixed amount of export tax, depending on the level of the official FOB price fixed by the Government (Ministry of Agribusiness) on a daily basis.
Rezolucijom 125/2008 vlada Argentine odredila je 2008. formulu za izračun fiksnog iznosa poreza na izvoz, ovisno o razini službene cijene FOB koju vlada (Ministarstvo poljoprivrednog poslovanja) utvrđuje svaki dan.
Resolution 125/2008 stated the following policy therein: ‘Cereal grains and oilseeds international prices have significantly increased over the last years, with a high volatility of their inter-annual variation rates. The continuance of such a scenario could have negative effects on the economy as a whole, such as higher domestic prices, lower fairness in the distribution of wealth and growing uncertainty as to investment decisions in the agriculture and livestock industry. The proposed amendment to the scheme of export duties applicable to a key subgroup of cereal grains and oilseeds is an appropriate tool to solve the aforementioned problems.’ (emphasis added).
U Rezoluciji 125/2008 navedena je sljedeća politika: „Međunarodne cijene žitarica u zrnu i uljarica znatno su se povećale posljednjih godina, uz visoku volatilnost stopa promjene tijekom godine. Nastavak tog scenarija mogao bi imati negativne učinke na gospodarstvo u cjelini, kao što su više domaće cijene, nepoštenija raspodjela bogatstva i sve veća nesigurnost pri donošenju odluka o ulaganju u poljoprivrednu i stočarsku industriju. Predložena izmjena programa izvoznih pristojbi koje se primjenjuju na ključnu podskupinu žitarica u zrnu i uljarica primjeren je instrument za rješavanje navedenih problema”. (dodano isticanje).
Again in 2008, by means of Resolution 64/2008 the GOA modified the formula for the calculation of the export tax and restated explicitly its policy objective: ‘The purpose of the scheme of variable export duties is to mitigate the impact on domestic prices of the increase in international prices of grains and oilseeds and their by-products, contributing to improve income distribution.’ (emphasis added).
Rezolucijom 64/2008 vlada Argentine 2008. ponovno je izmijenila formulu za izračun poreza na izvoz i izričito ponovila cilj svoje politike: „Svrha je programa promjenjivih izvoznih pristojbi ublažiti učinak povećanja međunarodnih cijena žitarica i uljarica te njihovih nusproizvoda na domaće cijene, čime se pridonosi boljoj raspodjeli prihoda”. (dodano isticanje).
In 2012, the GOA published a joint resolution stating that Argentina has been adopting a number of public policies to strengthen the national biodiesel industry, especially upon the enactment of Law No 26.093.
Vlada Argentine objavila je 2012. zajedničku rezoluciju u kojoj se navodi da Argentina donosi niz javnih politika radi jačanja nacionalne industrije biodizela, posebno nakon stupanja na snagu Zakona br. 26.093.
The joint resolution further noted that export duties on biodiesel and its blends were consistent with the export duties applied on other by-products in the oilseed sector, considering the differential production costs and maintaining a differential so that the effective rate for biodiesel was lower than that for its main input, thereby promoting value addition in Argentina and thus helping to boost the development of the biodiesel industry.
U zajedničkoj rezoluciji dodatno se napominje da su izvozne pristojbe na biodizel i njegove mješavine u skladu s izvoznim pristojbama koje se primjenjuju na druge nusproizvode u sektoru uljarica, uzimajući u obzir različite troškove proizvodnje i zadržavanje razlike tako da je efektivna stopa za biodizel niža od stope za njegov glavni ulazni materijal, čime se promiče stvaranje dodane vrijednosti u Argentini i potiče razvoj industrije biodizela.
Although at the end of 2015 the newly elected GOA eliminated the export tax on other grain crops, the export tax on soybeans remained high.
Iako je krajem 2015. novoizabrana vlada Argentine ukinula porez na izvoz drugih poljoprivrednih kultura u zrnu, porez na izvoz soje ostao je visok.
The decree No 133/2015 establishing the elimination of export tax on wheat and adjusting the export tax percentage on soybean to 30 % stated the following policy objective: ‘In the case of soybeans and its by-products, the increase in the planted area and the record harvest of the past season has not prevented the decline of competitiveness and profitability of its entire associated value chain’ (emphasis added).
U Odluci br. 133/2015 o ukidanju poreza na izvoz pšenice i prilagodbi postotka poreza na izvoz soje na 30 % naveden je sljedeći cilj politike: „U slučaju soje i njezinih nusproizvoda, unatoč povećanju zasijane površine i rekordnoj žetvi u prošloj sezoni, smanjile su se konkurentnost i profitabilnost cijelog njezina povezanog lanca vrijednosti” (dodano isticanje).
The value chain in this case relates to, among others, the biodiesel industry.
Lanac vrijednosti u ovom se slučaju odnosi, među ostalim, na industriju biodizela.
After disclosure of the information document, the GOA and CARBIO reiterated their claim that any effect on biodiesel production of the export taxes applied to soybeans if such effect exists at all, clearly constitutes at best a side-effect of a revenue collection measure.
Nakon objave dokumenta s informacijama vlada Argentine i CARBIO ponovili su tvrdnju da je bilo koji učinak poreza na izvoz koji se primjenjuju na soju na proizvodnju biodizela, ako takav učinak uopće postoji, u najboljem slučaju, nuspojava mjere naplate prihoda.
The Commission did not agree with this statement.
Komisija se ne slaže s tom tvrdnjom.
The decrees, as cited in recitals (91) to (100), cannot be considered just ‘mere policy pronouncements’.
Odluke, kako su citirane u uvodnim izjavama od 91. do 100., ne mogu se samo smatrati „tek izjavama o politici”.
This legislation repeatedly reflects the GOA's intention to support the biodiesel industry, while, contrary to the GOA's beliefs, the decrees do not state revenue collection as the purpose of the export tax on soybeans.
U tim se zakonodavnim aktima neprekidno odražava namjera vlade Argentine da pruži potporu industriji biodizela, iako se, suprotno uvjerenjima vlade Argentine, u tim odlukama naplata prihoda ne navodi kao svrha poreza na izvoz soje.
None of the legislation the GOA brought forward in its submission referred to a revenue-raising function for the export tax on soybeans.
Ni u jednom se zakonodavnom aktu koji je vlada Argentine navela u svojem podnesku ne upućuje na to da je svrha poreza na izvoz soje prikupljanje prihoda.
By imposing export taxes on soybeans, the GOA puts Argentinian soybean growers into an economically irrational situation, which induces them to selling their goods domestically for a lower price than they could obtain in the absence of those export taxes.
Uvođenjem poreza na izvoz soje vlada Argentine argentinske uzgajivače soje stavlja u gospodarski nerazumnu situaciju koja ih navodi da robu na domaćem tržištu prodaju po cijeni nižoj od one koju bi mogli ostvariti da nema tih poreza na izvoz.
They are therefore deprived of a rational choice and induced to comply with the policy objective behind the export tax.
Dakle, uskraćena im je mogućnost racionalnog izbora i navodi ih se da postupaju u skladu s ciljem politike na kojoj se temelji porez na izvoz.
This irrational situation was amplified by other export restraints, such as export quotas on agricultural products other than soybeans from 2006 until 2015, discouraging the export of other crops and directing growers toward continuing the production of soybeans (as opposed to other grains), and lowering the domestic price even further.
Nerazumnost situacije još je izraženija zbog drugih izvoznih ograničenja, kao što su izvozne kvote za poljoprivredne proizvode osim soje od 2006. do 2015., destimuliranje izvoza drugih poljoprivrednih kultura, usmjeravanje uzgajivača da nastave proizvodnju soje (za razliku od drugih žitarica) i dodatno sniženje domaće cijene.
Soybean growers also continued to produce and sell their production locally since stockpiling is not appropriate in relation to this agricultural product and cannot be maintained in the medium to long-term.
Usto, uzgajivači soje nastavili su proizvoditi i prodavati svoje proizvode na lokalnom tržištu jer se taj poljoprivredni proizvod ne može skladištiti i ne može se držati tijekom srednjoročnog do dugoročnog razdoblja.
After disclosure of the information document, the GOA claimed that there had been no export quotas on maize and wheat for 10 years.
Nakon objave dokumenta s informacijama vlada Argentine tvrdila je da deset godina nije bilo izvoznih kvota za kukuruz i pšenicu.
However, the Commission concluded that this statement was factually incorrect.
Međutim, Komisija je zaključila da je ta izjava činjenično netočna.
Resolution 543/2008 explicitly regulated the determination of maximum export quantities of, among others, wheat and maize.
Rezolucijom 543/2008 izričito se uređuje određivanje najvećih izvoznih količina, među ostalim, pšenice i kukuruza.
This measure was in force until the end of 2015 .
Ta je mjera bila na snazi do kraja 2015.
Furthermore, in 2009 the GOA established a temporary import ban on soybeans, stating that the use of domestic raw materials should be privileged over imported ones thereby adding value to the Argentinian product in the international market, and that the temporary importation of locally produced inputs distorts this objective.
Nadalje, vlada Argentine uvela je 2009. privremenu zabranu uvoza soje, navodeći da bi upotreba domaćih sirovina trebala imati prednost pred uvezenima jer bi se time argentinskom proizvodu dodala vrijednost na međunarodnom tržištu, a privremenim uvozom ulaznih materijala koji se proizvode lokalno narušava se taj cilj.
In 2012 the GOA set up the ‘Registry for Authorised Soy Operators’, removing the import ban.
Vlada Argentine uspostavila je 2012. „Registar ovlaštenih subjekata koji se bave sojom” i ukinula zabranu uvoza.
It creates an artificial, government-driven output of soybeans in Argentina for domestic consumption ensuring that local demand for soybeans is satisfied on the basis of local supply oriented towards achieving the stated policy objectives.
Time se stvara umjetna, državno poticana proizvodnja soje u Argentini namijenjena potrošnji na domaćem tržištu i postiže da lokalnu potražnju za sojom zadovoljava lokalna ponuda koja služi ostvarivanju navedenih ciljeva politike.
On top of this, a long period of export restraints on other crops has led to significant production increase in soybeans, the so-called ‘sojización’ of Argentinian agriculture.
Usto, zbog dugogodišnjih izvoznih ograničenja za druge poljoprivredne kulture znatno se povećala proizvodnja soje, odnosno dogodila se tzv. sojizacija argentinske poljoprivrede.
Even after the removal of the export quotas in 2015 the production of soybeans did not decrease significantly in comparison with the other crops and has remained rather stable, see Graph 1 below:
Čak se ni nakon ukidanja izvoznih kvota 2015. proizvodnja soje nije znatno smanjila u usporedbi s drugim poljoprivrednim kulturama te je ostala prilično stabilna; kako prikazuje grafikon 1. u nastavku:
Argentinian production of soybeans, corn, and wheat per harvesting year
Argentinska proizvodnja soje, kukuruza i pšenice po godini žetve
Production Millions MT
Proizvodnja u milijunama MT
Source: http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/
Izvor: http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/
In addition, the GOA published in 2017 a resolution setting out a stimulation regime for soybean farmers, as part of the Plan Belgrano.
Usto, vlada Argentine objavila je 2017. u okviru Plana Belgrano rezoluciju o uspostavi sustava poticaja za uzgajivače soje.
The Plan Belgrano was set up in 2016 as an infrastructure and industry developing plan in ten of Argentina's northern provinces, which have historically been less developed compared to the rest of the country.
Plan Belgrano donesen je 2016. kao plan razvoja infrastrukture i industrije u deset sjevernih argentinskih pokrajina, koje su povijesno slabije razvijene od ostatka zemlje.
This resolution gave financial incentives to soybean growers in the ten most under-developed provinces within Argentina from 1 March until 31 August 2017 and in so doing further directed growers into the production of soybeans and adding to the increased domestic supply of soybeans in favour of the development of the biodiesel industry.
Tom su rezolucijom od 1. ožujka do 31. kolovoza 2017. uzgajivačima soje u tih deset najnerazvijenijih pokrajina Argentine dani financijski poticaji, čime ih se dodatno usmjerilo na proizvodnju soje i dodatno se povećala već povećana domaća ponuda soje u korist razvoja industrije biodizela.
The Commission considered that, in view of the evidence available, the GOA took a ‘more active role than mere acts of encouragement’, as required by the Appellate Body.
Uzimajući u obzir raspoložive dokaze, Komisija smatra da je vlada Argentine imala „aktivniju ulogu od pukog poticanja”, kako zahtijeva žalbeno tijelo.
The measures taken by the GOA restrict the freedom of action of the soybean growers by limiting in practice their business decision at what price to sell their product and where.
Mjerama koje je poduzela vlada Argentine ograničuje se sloboda djelovanja uzgajivača soje jer se njihova poslovna odluka o prodajnoj cijeni i mjestu prodaje u praksi ograničuje.
They are prevented from maximising their income that they would be able to get in the absence of the export tax on soybeans (e.g. by exporting their production to benefit from higher prices or by increasing domestic prices) as well as other similarly restrictive measures.
Oni ne mogu ostvariti najveći mogući prihod koji bi mogli dobiti da ne postoji porez na izvoz soje (npr. izvozom svoje proizvodnje kako bi ostvarili koristi od viših cijena ili povećanjem domaćih cijena) ili druge slične mjere ograničavanja.
This is further supported by Decree 133/2015 and Decree 640/2016 in which the GOA takes specific measures to help the soybean industry and its associated value chain to reverse the occurred decline in the competitiveness and profitability of its entire associated value chain.
To je dodatno potkrijepljeno Odlukom 133/2015 i Odlukom 640/2016 kojima je vlada Argentine poduzela specifične mjere kako bi industriji soje i njezinu povezanom lancu vrijednosti pomogla da preokrenu zabilježeni pad konkurentnosti i profitabilnosti cijelog povezanog lanca vrijednosti.
Thus, soybean growers are encouraged or directed by the GOA to maintain production to supply the domestic market even if a rational supplier would adapt its output and prices in a situation where exports have been disincentivised.
Stoga vlada Argentine potiče ili usmjerava uzgajivače soje da održe proizvodnju kako bi opskrbljivali domaće tržište iako bi razuman dobavljač proizvodnju i cijene prilagodio situaciji u kojoj se izvoz destimulira.
Therefore, through those measures the GOA induces the soybean growers to keep the soybeans in Argentina because they cannot sell at better prices which would prevail in Argentina absent those measures.
Stoga tim mjerama vlada Argentine uzgajivače soje navodi da soju zadrže u Argentini jer je ne mogu prodati po višim cijenama koje bi u Argentini prevladavale kad ne bi postojale te mjere.
In this sense, the input producers are ‘entrusted’ or ‘directed’ by the GOA to provide goods to the domestic users of soybeans, i.e. biodiesel producers, for less than adequate remuneration.
U tom smislu vlada Argentine proizvođačima ulaznog materijala „povjerava” ili ih „usmjerava” da robu dostavljaju domaćim korisnicima soje, tj. proizvođačima biodizela, uz naknadu manju od primjerene.
The soybean growers are given the responsibility to create an artificial, compartmentalised, low-priced domestic market in Argentina.
Na uzgajivače soje prenesena je odgovornost za stvaranje umjetnog, sektoriziranog domaćeg tržišta u Argentini s niskim cijenama.
In other words, when applying the set of measures described, the GOA knows how the soybean growers will respond to the measures and what consequences will result from them.
Drugim riječima, pri primjeni opisanog skupa mjera vlada Argentine zna kako će uzgajivači soje odgovoriti na mjere i koje će one imati posljedice.