natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Commission Decision 2009/866/EC of 30 November 2009 authorising the placing on the market of products containing, consisting of, or produced from genetically modified maize MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) pursuant to Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council (OJ L 314, 1.12.2009, p. 102).
Odluka Komisije 2009/866/EZ od 30. studenoga 2009. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 314, 1.12.2009., str. 102.).
Commission Decision 2010/419/EU of 28 July 2010 renewing the authorisation for continued marketing of products containing, consisting of, or produced from genetically modified maize Bt11 (SYN-BTØ11-1), authorising foods and food ingredients containing or consisting of field maize Bt11 (SYN-BTØ11-1) pursuant to Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council and repealing Decision 2004/657/EC (OJ L 197, 29.7.2010, p. 11).
Odluka Komisije 2010/419/EU od 28. srpnja 2010. o obnovi odobrenja radi daljnjeg stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega, o odobravanju hrane i sastojaka hrane koji sadržavaju kukuruz Bt11 (SYN-BTØ11-1) ili se sastoje od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke 2004/657/EZ (SL L 197, 29.7.2010., str. 11.).
Commission Implementing Decision 2012/651/EU of 18 October 2012 authorising the placing on the market of products containing, consisting of, or produced from genetically modified maize MIR162 (SYN-IR162-4) pursuant to Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council (OJ L 290, 20.10.2012, p. 14).
Provedbena odluka Komisije 2012/651/EU od 18. listopada 2012. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR162 (SYN-IR162-4), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 290, 20.10.2012., str. 14.).
Commission Decision (EU) 2019/61
Odluka Komisije (EU) 2019/61
on the sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the public administration sector under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)
o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti u sektoru javne uprave u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)
Regulation (EC) No 1221/2009 obliges the Commission to develop sectoral reference documents for specific economic sectors.
Na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 Komisija ima obvezu izraditi sektorske referentne dokumente za određene gospodarske sektore.
The documents must include best environmental management practice, environmental performance indicators and, where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems identifying environmental performance levels.
Tim dokumentima moraju biti obuhvaćeni najbolja praksa upravljanja okolišem, okolišni pokazatelji te, prema potrebi, mjerila izvrsnosti te sustavi za ocjenjivanje i utvrđivanje razina ekološke djelotvornosti.
Organisations registered or preparing to become registered under the eco-management and audit scheme established by that Regulation are required to take those documents into account when developing their environmental management system and when assessing their environmental performance in their environmental statement, or updated environmental statement, prepared in accordance with Annex IV to that Regulation.
Organizacije koje su registrirane ili se pripremaju za registraciju u okviru sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja uspostavljenog navedenom uredbom moraju te dokumente uzeti u obzir tijekom razvoja svojeg sustava upravljanja okolišem te u procjeni svoje ekološke djelotvornosti u svojoj izjavi o okolišu ili u ažuriranoj izjavi o okolišu pripremljenoj u skladu s Prilogom IV. toj Uredbi.
Regulation (EC) No 1221/2009 required the Commission to establish a working plan setting out an indicative list of sectors to be considered priority sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents.
Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 1221/2009 treba uspostaviti plan rada u kojem utvrđuje okvirni popis sektora koji će se smatrati prioritetnima za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata.
‘Communication from the Commission — Establishment of the working plan setting out an indicative list of sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents, under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation of organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)’ identified the public administration sector as a priority sector.
U Komunikaciji Komisije „Uspostavljanje radnog plana s okvirnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)” sektor jave uprave utvrđen je kao prioritetni sektor.
Given the variety of activities carried out by the different public administrations across the Union, the sectoral reference document for the public administration sector should focus on the key environmental issues for the sector.
S obzirom na raznolikost aktivnosti koje provode različite javne uprave diljem Unije, sektorski referentni dokument za sektor javne uprave trebao bi biti usmjeren na ključna pitanja u vezi s okolišem za taj sektor.
It should identify, by way of best environmental management practice for the sector, concrete actions to improve office management, energy and resource efficiency, mobility, land use, air quality, water supply and waste water management, with a view to fostering a more circular economy.
Kako bi se postiglo što više kružno gospodarstvo, potrebno je utvrditi konkretne mjere u obliku najbolje prakse upravljanja okolišem za poboljšanje upravljanja uredima, povećanje učinkovitosti upotrebe energije i resursa te poboljšanje mobilnosti, upotrebe zemljišta, kvalitete zraka, opskrbe vodom i gospodarenja otpadnim vodama.
In order to allow organisations, environmental verifiers and others sufficient time to prepare for introduction of the sectoral reference document for the public administration sector, the date of application of this Decision should be deferred by a period of 120 days from the date of its publication in the Official Journal of the European Union.
Kako bi se organizacijama, okolišnim procjeniteljima i ostalima pružilo dovoljno vremena da se pripreme za uvođenje sektorskog referentnog dokumenta za sektor javne uprave, početak primjene ove Odluke trebalo bi odgoditi za 120 dana od datuma njezine objave u Službenom listu Europske unije.
The sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the public administration sector for the purposes of Regulation (EC) No 1221/2009 is set out in the Annex to this Decision.
Sektorski referentni dokument o najboljoj praksi upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor javne uprave za potrebe Uredbe (EZ) br. 1221/2009 nalazi se u Prilogu ovoj Odluci.
It shall apply from 18 May 2019.
Primjenjuje se od 18. svibnja 2019.
This Sectoral Reference Document (SRD) is based on a detailed scientific and policy report (‘Best Practice Report’) developed by the European Commission’s Joint Research Centre (JRC).
Ovaj sektorski referentni dokument (SRD) temelji se na detaljnom znanstvenom i političkom izvješću („Izvješće o najboljoj praksi”) koje je izradio Zajednički istraživački centar (JRC) Europske komisije.
Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council,
Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća,
An important new element of the latest revision, which came into force on 11 January 2010, is Article 46 on the development of SRDs.
Važan novi element u najnovijoj reviziji, koja je stupila na snagu 11. siječnja 2010., jest članak 46. o izradi sektorskih referentnih dokumenata (SRD).
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the public administration sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
Unutar tog okvira ovim se SRD-om daju konkretne smjernice za sektor javne uprave i predstavlja niz mogućnosti za poboljšanje, kao i najbolje prakse.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the public administration sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Slijedom toga, cilj je ovog dokumenta pružiti potporu svim organizacijama u sektoru javne uprave kako bi se usmjerile na relevantne izravne i neizravne aspekte povezane s okolišem te pronašle informacije o najboljim praksama upravljanja okolišem, odgovarajućim sektorskim okolišnim pokazateljima za mjerenje svoje ekološke djelotvornosti i o mjerilima izvrsnosti.
Indicators need only be taken into account where relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the environmental review.
Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najvažniji;
When reporting on environmental performance and on other factors regarding environmental performance, organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence have been taken into account.
pri izvješćivanju o ekološkoj djelotvornosti i drugim čimbenicima u vezi s ekološkom djelotvornošću, organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti na koji su način relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir.
They should describe how relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Trebale bi opisati kako su primijenile relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti (koja ukazuju na razinu ekološke djelotvornosti koju postižu najučinkovitije organizacije) radi utvrđivanja mjera i radnji te eventualno radi određivanja prioriteta za (dodatno) poboljšanje svoje ekološke djelotvornosti.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Međutim, provođenje najboljih praksi upravljanja okolišem ili ispunjavanje utvrđenih mjerila izvrsnosti nije obvezno jer se zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila i provedbe najboljih praksi u pogledu troškova i koristi prepušta samim organizacijama.
This feasibility assessment is also necessary for public administrations, which are frequently requested to lead by example.
Ta procjena izvedivosti potrebna je i za javne uprave, od kojih se često traži da posluže kao primjer.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Kao i u slučaju okolišnih pokazatelja, organizacije trebaju ocijeniti relevantnost i primjenjivost najboljih praksi upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti u kontekstu aspekata okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni, kao i u kontekstu tehničkih i financijskih aspekata.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Organizacije ne trebaju izvješćivati o elementima sektorskih referentnih dokumenata (pokazateljima, najboljim praksama upravljanja okolišem ili mjerilima izvrsnosti) koji se ne smatraju relevantnima za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni niti ih opisati u izjavi o okolišu.
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
Pri provođenju revizije organizacija akreditiranim okolišnim procjeniteljima mora dostaviti dokaz o tome kako su relevantni elementi sektorskog referentnog dokumenta odabrani u kontekstu analize utjecaja na okoliš i uzeti u obzir.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Okolišni procjenitelji ne provjeravaju usklađenost s opisanim mjerilima izvrsnosti, ali provjeravaju dokaze o tome kako je sektorski referentni dokument upotrijebljen kao smjernica za utvrđivanje pokazatelja i odgovarajućih dobrovoljnih mjera koje organizacija može provesti radi poboljšanja svoje ekološke djelotvornosti.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Međutim, oni mogu predložiti dodatne relevantne elemente koje bi organizacija trebala uzeti u obzir u budućnosti kao dodatan dokaz svoje predanosti stalnom poboljšanju učinkovitosti.
Chapter 1 introduces EMAS’ legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
U prvom se poglavlju predstavlja pravni kontekst EMAS-a i opisuje kako upotrebljavati ovaj dokument, a u drugom poglavlju definirano je područje primjene SRD-a.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs because in some areas either there was limited data available or the specific conditions (local climate, local economy, local society, responsibilities of the public administration, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Međutim, određivanje mjerila izvrsnosti nije bilo moguće za sve najbolje prakse upravljanja okolišem jer za neka područja ne postoji dovoljna količina podataka ili se određeni uvjeti (lokalni klimatski uvjeti, lokalno gospodarstvo, lokalno društvo, nadležnosti javne uprave itd.) razlikuju u tolikoj mjeri da mjerilo izvrsnosti ne bi imalo smisla.
This SRD addresses the environmental performance of the activities of the public administration sector.
Ovaj sektorski referentni dokument odnosi se na ekološku djelotvornost djelatnosti u sektoru javne uprave.
In this document, the public administration sector includes organisations belonging mainly to the following NACE code division (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council):
U ovom dokumentu sektor javne uprave obuhvaća organizacije koje uglavnom pripadaju sljedećoj podjeli prema oznakama NACE (prema statističkoj klasifikaciji ekonomskih djelatnosti uspostavljenoj Uredbom (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća):
NACE code 84: Public administration and defence; compulsory social security.
oznaka NACE 84: Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje.
Organisations registered under this NACE code are the target group of this document.
Organizacije registrirane pod tom oznakom NACE ciljna su skupina ovog dokumenta.
In addition, the best environmental management practices identified in this SRD can be of inspiration also for other organisations, such as public owned companies or private companies delivering services on behalf of public administrations.
Osim toga, najbolje prakse upravljanja okolišem utvrđene u ovom SRD-u mogu biti primjer i drugim organizacijama, primjerice javnim ili privatnim poduzećima koja pružaju usluge u ime javne uprave.
These may belong, among others, to the following NACE code divisions:
One mogu, među ostalim, imati sljedeće oznake NACE:
NACE code 2: Forestry, logging,
oznaka NACE 2: Šumarstvo i sječa drva,
NACE code 36: Water collection, treatment and supply,
oznaka NACE 36: Skupljanje, pročišćavanje i opskrba vodom,
NACE code 37: Sewerage,
oznaka NACE 37: Uklanjanje otpadnih voda,
NACE code 38: Waste collection, treatment and disposal activities; materials recovery,
oznaka NACE 38: Skupljanje otpada, djelatnosti obrade i zbrinjavanja otpada; oporaba materijala,
NACE code 39: Remediation activities and other waste management services,
oznaka NACE 39: Djelatnosti sanacije okoliša i ostale djelatnosti gospodarenja otpadom,
NACE code 41.2: Construction of residential and non-residential buildings,
oznaka NACE 41.2: Gradnja stambenih i nestambenih zgrada,
NACE code 49.3.1: Urban and suburban passenger land transport.
oznake NACE 49.31: Gradski i prigradski kopneni prijevoz putnika.
This SRD targets a number of aspects which are relevant for all types of public administrations, such as the environmental performance of offices, the energy efficiency of public buildings and green public procurement (i.e. Sections 3.1, 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8, 3.2.10 and 3.11).
Ovaj sektorski referentni dokument usmjeren je na brojne aspekte relevantne za sve vrste javne uprave, primjerice na ekološku djelotvornost ureda, energetsku učinkovitost javnih zgrada i zelenu javnu nabavu (odjeljci 3.1., 3.2.5., 3.2.7., 3.2.8., 3.2.10. i 3.11.).
All public administrations at local, regional, national and international level are invited to consult these sections of the document.
Sve javne uprave na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini upućuju se na te odjeljke ovog dokumenta.
However, effective environmental management for a public administration needs also to address its core business, where the largest environmental benefits can be achieved.
Međutim, javna uprava u okviru djelotvornog upravljanja okolišem mora uzeti u obzir i svoju osnovnu djelatnost, gdje se mogu ostvariti najpovoljniji učinci na okoliš.
This document aims at easing this task for local authorities and municipalities focusing on best practices that are relevant for their role and the services they provide directly or indirectly to their inhabitants (e.g. waste water treatment, local public transport).
Cilj je ovog dokumenta olakšati javnim upravama i općinama taj zadatak stavljanjem naglaska na najbolje prakse koje su relevantne za njihovu ulogu i za usluge koje izravno ili neizravno pružaju stanovništvu (npr. pročišćavanje otpadnih voda, lokalni javni prijevoz).
Local authorities are specifically targeted because they make up the highest share of public administrations in the EU and it is at the local level that there is the highest potential for replicability and learning from best practices.
Posebno se pritom misli na lokalna tijela jer ona čine najveći dio javne uprave u EU-u te na lokalnoj razini postoji najveći potencijal za ponovnu provedbu najboljih praksi i učenje na temelju njih.
The main environmental aspects, the associated environmental pressures and the corresponding relevant sections of the document are presented in the table below.
Glavni aspekti okoliša, povezani pritisci na okoliš i odgovarajući relevantni odjeljci ovog dokumenta navedeni su u tablici u nastavku.
The environmental aspects listed were selected as the most relevant in the sector.
Navedeni aspekti okoliša odabrani su kao najrelevantniji u predmetnom sektoru.
However, the environmental aspects to be managed by each specific public administration should be assessed on a case-by-case basis.
Međutim, aspekte okoliša kojima će upravljati određena javna uprava treba procijeniti na pojedinačnoj osnovi.
No distinction is made in the table below between direct and indirect environmental aspects, because the operations that are carried out in-house and those that are outsourced vary from case to case.
U tablici u nastavku ne razlikuju se izravni i neizravni aspekti okoliša jer se djelatnosti koje se provode unutar institucije i one koje provode vanjski izvršitelji mogu razlikovati od slučaja do slučaja.
Moreover, many environmental aspects can be considered both direct and indirect, since they refer directly to the activities of the public administration but also to all the activities of residents, companies and organisations in the territory administered or served by the public administration.
Osim toga, mnogi se aspekti okoliša mogu smatrati i izravnima i neizravnima jer se odnose izravno na djelatnosti javne uprave, ali i na aktivnosti stanovnika, poduzeća i organizacija na području kojim upravlja ili za koje je nadležna ta javna uprava.
The most relevant environmental aspects and pressures for public administrations and how these are addressed in this document
Najvažniji aspekti okoliša i kritične točke za javne uprave te upućivanje na relevantne odjeljke u ovom dokumentu
Related main environmental pressure
Povezane glavne okolišne kritične točke
Relevant sections of the SRD
Relevantni odjeljci SRD-a
Operate offices
Rad ureda
Solid waste generation
Proizvodnja krutog otpada
Emissions to air (CO, SO2, NOx, particulate matter, etc.)
Emisije u zrak (CO, SO2, NOx, čestice itd.)
Resource depletion
Iscrpljivanje resursa
Steer energy use in the territory administered and manage own energy use
Upravljanje potrošnjom energije na području kojim se upravlja te upravljanje vlastitom potrošnjom energije
Manage mobility and/or public transport
Upravljanje mobilnošću i/ili javnim prijevozom
Plan land use and manage green urban areas
Planiranje upotrebe zemljišta i upravljanje zelenim gradskim površinama
Land use
Upotreba zemljišta
Sections 3.4 and 3.5
Odjeljci 3.4. i 3.5.
Manage ambient air quality and noise
Upravljanje kvalitetom zraka i bukom u okolini
Noise generation
Stvaranje buke
Sections 3.6 and 3.7
Odjeljci 3.6. i 3.7.
Section 3.8
Odjeljak 3.8.
Supply of potable water
Opskrba pitkom vodom
Section 3.9
Odjeljak 3.9.
Manage waste water treatment
Upravljanje pročišćavanjem otpadnih voda
Emissions to water (BOD, COD, micropollutants, etc.)
Emisije u vodu (BPK, KPK, mikroonečišćujuće tvari itd.)
Section 3.10
Odjeljak 3.10.
Procure goods and services
Nabava proizvoda i usluga
Section 3.11
Odjeljak 3.11.
Promote environmental behaviour of residents and businesses
Promicanje ekološkog ponašanja stanovnika i poduzeća
Emissions to water (COD, BOD, micropollutants, etc.)
Emisije u vodu (KPK, BPK, mikroonečišćujuće tvari itd.)
Section 3.12
Odjeljak 3.12.
The best environmental management practices (BEMPs) described in chapter 3 were identified as the most relevant techniques, actions and measures that public administrations can implement to improve their environmental performance for each of the environmental aspects listed in the table above.
Najbolje prakse upravljanja okolišem opisane u poglavlju 3. utvrđene su kao najrelevantnije tehnike, aktivnosti i mjere koje javna uprava može provesti kako bi poboljšala svoju ekološku djelotvornost za svaki od aspekata okoliša navedenih u gornjoj tablici.