natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the Fiscal Notification Report for the period 2012-2015, and based on ESA 2010 methodology published by the Central Bureau of Statistics, the public debt amounted to HRK 289.7 billion or 86.7% of GDP at the end of 2015, which presents an annual increase of HRK 5.5 billion.
Prema Izvješću o prekomjernom proračunskom manjku i razini duga opće države za razdoblje 2012. - 2015. prema metodologiji ESA 2010, kojeg objavljuje Državni zavod za statistiku, javni dug je krajem 2015. godine iznosio 289,7 milijardi kuna ili 86,7% BDP-a, što predstavlja godišnje povećanje od 5,5 milijardi kuna.
The debt increase was noticeably slower in comparison with the last period because general government budget deficit was decreased and funds from the deposit account, provided by borrowing in previous years, were used for settling new liabilities.
Rast duga pritom je vidljivo usporen u odnosu na proteklo razdoblje uslijed smanjenja manjka proračuna opće države, ali i korištenja sredstava depozita države ostvarenih zaduživanjem u prethodnim godinama.
The foreign component of the public debt was increased in comparison to 2015 by HRK 106 million, while the domestic component of the public debt in the same period recorded an increase of about HRK 5.6 billion.
Inozemna komponenta javnog duga smanjena je u odnosu na 2015. godinu za 106 milijuna kuna, dok je domaća komponenta javnog duga u istom razdoblju zabilježila povećanje od oko 5,6 milijardi kuna.
When viewed by the level of government, most of the public debt refers to the central government, in the amount of HRK 284.3 billion, while the debt of local and regional self-government units amounts to HRK 5.4 billion, with only an insignificant portion of HRK 1.9 million pertaining to social security funds.
Promatrano prema razinama državne vlasti, glavnina javnog duga odnosi se na sektor središnje države u iznosu od 284,3 milijarde kuna, dug sektora lokalne države iznosi 5,4 milijarde kuna, a neznatan dio duga od 1,9 milijuna kuna odnosi se na sektor fondova socijalne sigurnosti.
It is important to emphasize that the central government sector debt, in addition to the debt of state budget budgetary users, also included the debt of extra-budgetary users (Croatian Waters, Environmental Protection and Energy Efficiency Fund, Croatian Roads, State Agency For Deposit Insurance and Bank Rehabilitation, Croatian Privatisation Fund by 31 March 2011, State Property Management Agency by 30 September 2013, Restructuring and Sale Centre, as well as State Property Management Administration and its legal successors) in the amount of HRK 12.2 billion, and the debt of the following subjects:
Pritom je važno naglasiti kako se u dug sektora središnje države, osim duga korisnika državnog proračuna, ubraja i dug izvanproračunskih korisnika (Hrvatske vode, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Hrvatske ceste, Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatski fond za privatizaciju do 31. ožujka 2011., Agencija za upravljanje državnom imovinom do 30. rujna 2013., Centar za restrukturiranje i prodaju te Državni ured za upravljanje državnom imovinom kao njezini pravni slijednici) u iznosu od 12,2 milijarde kuna, kao i dug sljedećih subjekata:
Croatian Railways Infrastructure, Croatian Radiotelevision, Croatian Motorways, Motorway Rijeka - Zagreb and the Croatian Bank for Reconstruction and Development in the total amount of HRK 52.7 billion.
HŽ Infrastrukture, HRT-a, Hrvatskih autocesta, Autoceste Rijeka - Zagreb i HBOR-a u ukupnom iznosu od 52,7 milijardi kuna.
Viewed in terms of borrowing instruments, the largest share of the public debt was generated by borrowing in long-term securities, i.e. bonds (56.1%), then borrowing via loans (37.4%) and short-term securities (6.5%).
Gledajući prema instrumentima zaduživanja, najveći dio javnog duga nastao je zaduživanjem putem dugoročnih vrijednosnih papira, odnosno obveznica (56,1%), a zatim zaduživanjem putem kredita (37,4%) te kratkoročnih vrijednosnih papira (6,5%).
The currency structure of public debt shows that a significant part of the debt was denominated in foreign currency, whereas the debt in EUR accounts for 74.4%, the debt in HRK for 21.4% and the debt in USD for 4.1% of the total debt.
Valutna struktura javnog duga pokazuje kako je značajan dio duga denominiran u stranoj valuti pri čemu se na dug denominiran u eurima odnosi 74,4%, na dug denominiran u kunama 21,4%, a na dug denominiran u dolarima 4,1% ukupnog duga.
A small part of the debt (0.1%) was denominated in Swiss francs.
Neznatan dio duga (0,1%) denominiran je u švicarskim francima.
The debt denominated in EUR has been gradually increasing in recent years, and has primarily been caused by the issuance of domestic and foreign bonds denominated in EUR, borrowing on the domestic market via syndicated loans, and the use of project loans of international financial institutions.
Dug denominiran u eurima zadnjih se godina postupno povećava te je najvećim dijelom rezultat izdavanja domaćih i inozemnih obveznica denominiranih u eurima, zaduživanja na domaćem tržištu putem sindiciranih kredita te korištenja projektnih zajmova međunarodnih financijskih institucija.
The maturity structure of public debt shows that the share of public debt with the maturity of up to one year amounted to 6.7% of the total debt at the end of 2015.
Struktura javnog duga po ročnosti pokazuje da je na kraju 2015. udio javnog duga s rokom dospijeća do 1 godine u ukupnom dugu iznosio 6,7%.
The share of public debt with the maturity of one to five years amounted to 16.4%, while the share of debt with the maturity of five to ten years amounted to 35.9%.
Udio javnog duga s rokom dospijeća od 1 do 5 godina bio je 16,4%, dok je udio duga s rokom dospijeća od 5 do 10 godina iznosio 35,9%.
The debt with the maturity of over 10 years accounted for 41% of the total public debt.
Na dug s rokom dospijeća iznad 10 godina odnosi se 41% ukupnog javnog duga.
Public debt trends in the period 2008-2015
Kretanje javnog duga u razdoblju 2008. - 2015.
CNB, CBS
HNB, DZS
The total issued guarantees of the Republic of Croatia at the end of 2015 amounted to HRK 7.6 billion, or 2.3% of GDP, which is HRK 754.1 million more than at the end of 2014.
Ukupna izdana jamstva RH krajem 2015. iznosila su 7,6 milijardi kuna, odnosno 2,3% BDP-a te su u odnosu na kraj 2014. godine smanjena za 754,1 milijun kuna.
Such an amount of total guarantees is primarily a result of the aforementioned adjustment with the ESA 2010 methodology and the inclusion of public company liabilities into the public debt.
Ovakav iznos ukupnih jamstava prvenstveno je rezultat prethodno navedenog usklađivanja s metodologijom ESA 2010 i preuzimanja obveza javnih poduzeća u javni dug.
The Act on Execution of the 2016 State Budget of the Republic of Croatia established that the annual value of new financial guarantees for 2016 amounts to HRK 6 billion, out of which HRK 2.5 billion pertains to extra-budgetary users of the state budget.
Zakonom o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2016. godinu utvrđeno je da godišnja vrijednost novih financijskih jamstava za 2016. iznosi 6 milijardi kuna od čega se 2,5 milijardi kuna odnosi na izvanproračunske korisnike državnog proračuna.
Official Gazette no. 26/2016
Narodne novine, broj 26/2016
Financing the general government budget and projecting trends of the public debt
Financiranje proračuna opće države i projekcija kretanja javnog duga
The total level of required funding will be determined by the fiscal deficit trend, financial assets trend, as well as general government budgetary liabilities that are falling due in the observed period, while the financing method of budgetary requirements in the following period will depend on financial market circumstances.
Ukupna razina potrebnog financiranja bit će određena kretanjem fiskalnog manjka, financijske imovine kao i obvezama proračuna opće države koje dospijevaju na naplatu u promatranom razdoblju, dok će način financiranja proračunskih potreba u nadolazećem razdoblju ovisiti o okolnostima na financijskom tržištu.
Consequently, the need for financing the total budget deficit and matured liabilities will be ensured on domestic and foreign financial markets, while in the sense of borrowing mechanisms in the observed period, the focus will lie on instruments with a longer maturity, primarily on bonds.
Slijedom toga, potrebe za financiranjem ukupnog manjka proračuna te dospjelih obveza osigurat će se na domaćem i na inozemnom financijskom tržištu, dok će u pogledu instrumenata zaduživanja u promatranom razdoblju usmjerenost biti prema instrumentima s dužim rokom dospijeća i to prvenstveno prema obveznicama.
The current favorable conditions in the financial markets offer the possibility of extending the average debt maturity and balancing the maturity profile, while reducing the share of short-term debt in total public debt.
Postojeći povoljni uvjeti na financijskim tržištima pružaju mogućnost produženja prosječne ročnosti duga te uravnoteženje profila dospijeća, uz smanjenje udjela kratkoročnog duga u ukupnom javnom dugu.
Special attention will thus be paid to the adjustment of future maturities by their amount and due dates, while creating an additional room for financing other sectors at the same time.
Tako će se posebna pozornost obratiti na usklađivanje budućih dospijeća po iznosu i ročnosti uz istovremeno oslobađanje dodatnog prostora financiranju ostalih sektora.
Borrowing by loans will primarily focus on domestic financial market, while foreign financing by loans pertains to project loans of international financial institutions.
Zaduživanje zajmovima bit će u prvom redu usmjereno na domaće financijsko tržište, dok se inozemno financiranje zajmovima odnosi na projektne zajmove međunarodnih financijskih institucija.
On the side of financial assets, in the period 2016-2019, revenues are expected from privatisation in the average amount of 0.5% of GDP per year.
Na strani financijske imovine u razdoblju 2016. - 2019. očekuju se i primici od privatizacije u iznosu od prosječno 0,5% BDP-a godišnje.
In addition, we plan to reduce the total balance of deposits by HRK 1.2 billion in 2016.
Osim toga, u 2016. godini planira se smanjenje ukupnog stanja depozita za 1,2 milijarde kuna.
The bulk of maturing liabilities in the period 2016-2019 pertains to eight maturities of bonds, of which five are domestic and three are foreign.
Glavnina dospijeća obveza državnog proračuna u razdoblju 2016. - 2019. odnosi se na osam dospijeća obveznica, pri čemu je pet domaćih, a tri inozemna.
Among domestic bonds, one was denominated in EUR, in the amount of EUR 1 billion, while four bonds were denominated in HRK, in the total amount of HRK 19 billion.
Od domaćih obveznica jedna je denominirana u eurima, u iznosu od 1 milijardu eura, dok su četiri obveznice denominirane u kunama u ukupnom iznosu od 19 milijardi kuna.
Foreign matured liabilities pertain to three Eurobonds.
Inozemna dospijeća odnose se na tri euroobveznice.
The first Eurobond in the amount of USD 1.5 billion, converted to EUR at the time of issuing, matures in 2017, the second Eurobond in the amount of EUR 750 million is due in 2018, and the third Eurobond in the amount of USD 1.5 billion matures in 2019.
Prva euroobveznica u iznosu od 1,5 milijardi dolara je prilikom izdanja konvertirana u euro s dospijećem u 2017., druga euroobveznica u iznosu od 750 milijuna eura dospijeva u 2018., dok treća euroobveznica u iznosu od 1,5 milijardi dolara ima dospijeće u 2019. godini.
On the side of loans, most maturities in the observed period refer to syndicated loan maturities issued on the domestic financial market and to the international financial institution loans.
Na strani zajmova, većina dospijeća u promatranom razdoblju odnose se na sindicirane kredite izdane na domaćem financijskom tržištu te na zajmove međunarodnih financijskih institucija.
Thus, total loan maturities are somewhere between HRK 13.9 billion in 2016, HRK 8.9 billion in 2017, HRK 5.3 billion in 2018 and HRK 3.3 billion in 2019.
Tako se ukupna dospijeća zajmova kreću u iznosu od 13,9 milijardi kuna u 2016., 8,9 milijardi kuna u 2017., 5,3 milijarde kuna u 2018. te 3,3 milijarde kuna u 2019. godini.
Overview of the bonds maturity of the Republic of Croatia in the period 2016-2019
Pregled dospijeća obveznica RH u razdoblju 2016. - 2019.
In accordance with the planned deficit of consolidated general government budget, and taking into account the privatization incomes and a change of deposits, it is expected that the public debt will be reduced and amount to 85.9% of GDP in 2016.
Temeljem kretanja manjka konsolidirane opće države, a uzimajući u obzir planirane privatizacijske primitke i promjenu u stanju depozita, očekuje se da će udio javnog duga u BDP-u već u 2016. godini zabilježiti smanjenje i iznositi 85,9% BDP-a.
In the course of further implementation of fiscal consolidation measures and reduction of budgetary deficit, as well as the activation of state property, i.e. the privatization income in the average amount of 0.5% of GDP per year, the public debt to GDP ratio will continue to decline to the level of 84.7% of GDP in 2017, 82.8% of GDP in 2018, while the public debt in 2019 will amount to 80% of GDP.
Uslijed daljnje provedbe fiskalne konsolidacije i smanjenja manjka proračuna te aktiviranja državne imovine odnosno privatizacijskih primitaka u prosječnom iznosu od 0,5% BDP-a godišnje, udio javnog duga u BDP-u nastavit će se smanjivati na razinu od 84,7% BDP-a u 2017., 82,8% BDP-a u 2018., dok će javni dug u 2019. godini iznositi 80% BDP-a.
Projection of public debt trends by 2019
Projekcija kretanja javnog duga do 2019. godine
CBS, CNB, Ministry of Finance
DZS, HNB, Ministarstvo financija
SENSITIVITY ANALYSIS AND COMPARISON WITH THE PREVIOUS PROGRAMME
ANALIZA OSJETLJIVOSTI I USPOREDBA S PRETHODNIM PROGRAMOM
Fiscal risks and public debt trend sensitivity analysis
Fiskalni rizici i testovi osjetljivosti kretanja javnog duga
Chart 4.1.
Grafikon 4.1.
The sustainability of public debt represents the biggest macroeconomic risk for the domestic economy and it is therefore of paramount importance to achieve fiscal adjustment which aims to stabilize and consequently reduce the public debt, and return it to a sustainable path.
Održivost javnoga duga predstavlja najveći makroekonomski rizik domaćeg gospodarstva te je stoga od iznimne važnosti ostvariti planiranu fiskalnu prilagodbu koja ima za cilj stabiliziranje pa onda i smanjivanje javnog duga te njegovo vraćanje na održivu putanju.
It is important to emphasize that the increase of public debt in recent years was greatly influenced by the so-called snowball effect, which arose from the difference between the state financing expenses and the nominal GDP growth.
Ovdje je važno istaknuti kako je proteklih godina na rast javnoga duga uvelike utjecao i tzv. učinak grude snijega, koji proizlazi iz razlike između troška financiranja države i nominalnog rasta BDP-a.
As interest rates in recent years were significantly higher than nominal GDP growth, this led to an automatic increase in public debt.
Kako je kamatna stopa proteklih godina bila znatno veća od nominalnog rasta BDP-a, to je dovelo do automatskog povećanja javnog duga.
The snowball effect can therefore explain half of the increase in public debt in the period 2011-2015.
Tako u razdoblju 2011. - 2015. učinak grude snijega može objasniti polovicu porasta javnog duga.
Taking into account fiscal projections contained in this document, the snowball effect will continue to have negative consequences by 2019.
Uzimajući u obzir fiskalne projekcije iz ovog dokumenta, učinak grude snijega imat će negativan učinak do 2019. godine.
Given the level of indebtedness, a long-term increase in reference market interest rates would represent a substantial threat to fiscal sustainability and consequently generate a substantial public debt increase.
S obzirom na razinu zaduženosti, dugoročno povećanje referentnih tržišnih kamatnih stopa predstavljalo bi znatnu prijetnju fiskalnoj održivosti i posljedično generiralo velik porast javnog duga.
The increase in the cost of financing would lead to the increase of the debt and interest payment burden, thus putting more pressure on the current state operations.
Povećanje troška financiranja dovelo bi do povećavanja tereta otplata duga i plaćanja kamata čime bi nastao značajan pritisak na tekuće poslovanje države.
Thus, in a scenario where the average implicit interest rate on the debt would increase by 2 percentage points in the period 2017-2019, due public debt would increase above the projected one and at the end of the projection period, compared to the baseline scenario, increase by 5 percentage points.
Tako bi u scenariju povećanja prosječne implicitne kamatne stope na dug za 2 postotna boda u razdoblju 2017. - 2019., javni dug zabilježio rast iznad projiciranog te bi krajem projekcijskog razdoblja bio veći za 5 postotnih bodova nego u osnovnom scenariju.
Furthermore, in view of the negative impacts on the public debt trend in the medium-term period, the risk of a considerable change in the domestic currency exchange rate should be singled out.
Nadalje, u pogledu negativnih utjecaja na kretanje javnog duga u srednjoročnom razdoblju valja izdvojiti rizik značajnije promjene u tečaju domaće valute.
Indeed, having in mind that almost 75% of public debt has been denominated in EUR, domestic currency depreciation would result in a higher public debt level, as well as in more difficult debt service.
Naime, imajući na umu činjenicu kako je gotovo 75% ukupnog javnog duga denominirano u euru, deprecijacija domaće valute rezultirala bi većom razinom javnog duga kao i otežanim servisiranjem istog.
The performed sensitivity test shows that the depreciation of 15% of HRK against EUR increases the public debt level to over 94% of GDP in 2018.
Iz provedenog testa osjetljivosti proizlazi da deprecijacija kune prema euru od 15% podiže razinu javnog duga na preko 94% BDP-a u 2018. godini.
In addition, public companies still present a potential big risk for public finances, especially if we consider the activation of guarantees in previous years, i.e. the assumption of debts pertaining to companies in state ownership into the public debt.
Osim toga, uzevši u obzir činjenicu o aktiviranju jamstava odnosno preuzimanju dugova državnih poduzeća u javni dug proteklih godina, javna poduzeća i dalje predstavljaju potencijalni veliki rizik za javne financije.
Thus, in the assumed scenario of conditional liabilities transfer to the public debt in the amount of 2% of GDP, the public debt would reach the level of 88% of GDP in 2016.
Tako bi u pretpostavljenom scenariju preuzimanja jamstava u javni dug u iznosu od 2% BDP-a, javni dug dostigao razinu od 88% BDP-a u 2016. godini.
Consequently, the utmost importance lies in the implementation of the financial and business restructuring process among the users of government guarantees in order to increase the efficiency and the sustainability of their business operations, thus reducing potential risks of activating government guarantees reflected in a negative impact on fiscal aggregates, i.e. budgetary deficit and public debt.
Stoga je od ključne važnosti provedba procesa financijskog i poslovnog restrukturiranja među korisnicima državnih jamstava kako bi se povećala učinkovitost i održivost njihova poslovanja te tako smanjili potencijalni rizici aktiviranja državnih jamstava koji se ogledaju u negativnom učinku na fiskalne agregate odnosno proračunski manjak i javni dug.
On the other hand, higher rates of economic growth would cause a rapid reduction of public debt to GDP ratio in the medium term.
S druge strane, veće stope gospodarskog rasta djelovale bi na ubrzano smanjenje udjela javnog duga u BDP-u u srednjem roku.
Compared to the baseline scenario, in the scenario of stronger GDP growth, by 1 percentage point each year, due public debt would, therefore, fall to a level of 76.9% of GDP in 2019.
Tako bi se u scenariju snažnijeg rasta BDP-a za 1 postotni bod u svakoj godini u odnosu na osnovni scenarij, javni dug smanjio na razinu od 76,9% BDP-a u 2019. godini.
To sum up, the debt sensitivity analysis shows that in order to avoid specified fiscal risks and ensure a fiscal sustainability, it is necessary to resolutely implement planned structural reforms in the areas of public administration, tax system, public companies, health and pension system, as well as social welfare system, which would ensure long-term fiscal sustainability and create a foundation for stronger economic growth and employment.
Zaključno, analiza osjetljivosti duga pokazuje da je, kako bi se izbjegli navedeni fiskalni rizici, potrebno odlučno provesti predviđene strukturne reforme u područjima javne uprave, poreznog sustava, javnih poduzeća, zdravstvenog i mirovinskog sustava te sustava socijalne skrbi, čime bi se osigurala dugoročna fiskalna održivost te stvorili temelji za snažniji gospodarski rast i zapošljavanje.
Public debt share trend in GDP according to specific scenarios
Kretanje udjela javnog duga u BDP-u prema određenim scenarijima
Comparison with the previous Programme
Usporedba s prethodnim Programom
The comparison of total revenue, expenditure and deficit of a consolidated general government in the new and previous Convergence Programme shows considerable differences.
Usporedba ukupnih prihoda, rashoda i manjka konsolidirane opće države u novom i prethodnom Programu konvergencije pokazuje značajne razlike.
They arise from the difference in levels of nominal gross domestic product, a better realization of revenues and stronger structural effort compared to the previously expected.
One proizlaze iz različitih razina nominalnog bruto domaćeg proizvoda, boljeg ostvarenja prihoda kao i snažnijih strukturnih napora u odnosu na prethodno očekivane.
The Convergence Programme 2015-2018 rested on the assumption of a real growth of the gross domestic product of 1.0% in 2016, 1.2% in 2017 and 1.5% in 2018.
Program konvergencije 2015. - 2018. polazio je od pretpostavke realnog rasta bruto domaćeg proizvoda od 1,0% u 2016., 1,2% u 2017. i 1,5% u 2018. godini.
The Convergence Programme from 2016 expects greater economic growth, thus in 2016, there is a projection of 2.0% of real growth, 2.1% in 2017, 2.3% in 2018 and 2.5% in 2019.
Programom konvergencije iz 2016. očekivanja gospodarskog rasta su povećana pa je tako u 2016. godini projiciran realni rast od 2,0%, u 2017. od 2,1%, u 2018. od 2,3% te u 2019. od 2,5%.
Differences in certain fiscal values of these two Programmes are caused by the more favorable budgetary movement on both the revenue and the expenditure side.
Razlike pojedinih fiskalnih veličina u ova dva programa proizlaze iz povoljnijih proračunskih kretanja s prihodne i rashodne strane.
Namely, while revenues are being realized better than the 2015 expectations, the expenditure side is determined by the intensification of efforts to address the excessive budget deficit procedure.
Naime, prihodi se ostvaruju bolje od očekivanja iz 2015. godine dok je rashodna strana određena intenziviranjem napora za adresiranje procedure prekomjernog proračunskog manjka.
Comparison of revenue, expenditure and net lending/borrowing of the general government
Usporedba prihoda, rashoda i neto pozajmljivanja/zaduživanja opće države
The Economic and Financial Affairs Committee has established a minimum medium-term budgetary objective for the Republic of Croatia of -1.75% of GDP, which would ensure compliance with the above provisions of the Stability and Growth Pact.
Odbor za ekonomska i financijska pitanja utvrdio je minimalni srednjoročni proračunski cilj za RH od -1,75% BDP-a, kojim bi se osigurala usklađenost s prethodno navedenim odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.
However, the EC encourages Croatia to set the medium-term budgetary objective at -1% of GDP, in order to ensure its sustainable mobility in the medium term, given the level of the public debt.
Međutim, EK potiče RH da postavi srednjoročni proračunski cilj na -1% BDP-a, kako bi se s obzirom na razinu javnog duga osiguralo njegovo održivo kretanje u srednjem roku.