natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although the Union has a comprehensive legal framework as regards POP production and waste management and a fairly well developed system for authorising or reauthorising the introduction of new pesticides, there are no rules or remedies in connection with existing Lindane sites, decontamination techniques and the regeneration of industrial sites.
Iako Unija ima sveobuhvatan pravni okvir u pogledu proizvodnje i upravljanja otpadom povezanog s postojanim organskim onečišćujućim tvarima i prilično razvijen sustav odobravanja ili ponovnog odobravanja uvođenja novih pesticida, nedostaju pravila i mjere za uklanjanje postojećih lokacija na kojima ima Lindana te tehnike dekontaminacije i regeneracije industrijskih pogona.
There is also a variety of techniques, ranging from sealed confinement to incineration and chemical reaction and the use of genetically modified plants.
Postoji i niz različitih tehnika, od zatvaranja pečaćenjem do spaljivanja i kemijske reakcije te korištenja genetički modificiranih biljaka.
Building on the successful 2015 pilot project (operational in 2016-17) entitled ‘Capacity building, programmatic development, and communication in the field of environmental taxation and budgetary reform’ and the five thematic areas defined within that project (biodiversity and land use; air pollution; water stress; water quality; and the circular economy) to develop best practices in the field of environmental taxes, this preparatory action provides the necessary tools for organisations to become better prepared to participate in policy-making processes at both national and Union level.
Na temelju uspješnog pilot-projekta iz 2015. (koji je postao operativan 2016./2017.) naslovljenog „Izgradnja kapaciteta, programski razvoj i komunikacija u području ekoloških poreza i proračunske reforme” i pet tematskih područja utvrđenih tim projektom (raznolikost i korištenje zemljišta, onečišćenje zraka, nestašica vode, kvaliteta vode i kružno gospodarstvo) u svrhu razvoja najboljih praksi u području ekoloških poreza, ovo pripremno djelovanje pruža potrebne alate kako bi se organizacije kvalitetnije pripremile za sudjelovanje u postupku donošenju politika, na nacionalnoj razini i na razini Unije.
It has four pillars:
Ima četiri stupa:
The IAS Regulation introduces a Union-wide system to tackle this issue.
Uredbom o invazivnim stranim vrstama uvodi se sustav diljem Unije za rješavanje toga pitanja.
As provided for by Article 4 of that Regulation, on 13 July 2016 the Commission adopted a list of IAS of Union concern (the ‘Union List’).
Kako je predviđeno člankom 4. Uredbe, 13. srpnja 2016. Komisija je donijela popis invazivnih stranih vrsta koje izazivaju zabrinutost u EU-u („Popis Unije”).
This is the list of priority species which require Union action to prevent, minimise or mitigate their adverse impacts.
To je popis prioritetnih vrsta za koje je potrebno djelovanje EU-a radi sprečavanja, umanjenja ili ublažavanja njihovih nepovoljnih posljedica.
Former Item 34 02 77 04
Bivša stavka 34 02 77 04
This pilot project demonstrates nature-based solutions (constructed wetlands/retention ponds) for mitigating the impact of climate change and human land use on water quantity (droughts and floods) and quality (nutrients, pesticides) in agricultural regions.
Ovaj pilot-projekt predstavlja prirodna rješenja (umjetne močvare/retencijska jezera) za ublažavanje učinka klimatskih promjena i ljudskog korištenja zemljišta na količinu (suše i poplave) i kvalitetu (hranjive tvari, pesticidi) vode u poljoprivrednim regijama.
Therefore the focus of this project is on solutions that mitigate problems of water availability for rural and agricultural users, while also minimising the impact of agricultural practices on the downstream catchments.
Stoga se u ovom projektu težište stavlja na rješenja kojima bi se ublažio problem dostupnosti vode za ruralne i poljoprivredne korisnike, a istovremeno na najmanju moguću mjeru sveo negativan učinak poljoprivrede na nizvodne slivove.
This project selected three pilot study regions.
U okviru ovog projekta odabrane su tri regije za pilot-studije.
In each region, collaboration arrangements have been set up with local agriculture research agencies that implement the nature-based solutions in existing monitored agricultural areas (discharge and pollution of first/second order streams).
U svakoj od tih regija ostvareni su dogovori za suradnju s lokalnim agencijama za istraživanja u poljoprivredi koje primjenjuju prirodna rješenja u postojećim poljoprivrednim površinama koje se već prate (izljev i zagađenje u tokovima prve i druge razine).
Modelling is based on the combined data from the piloting sites.
Modeliranje se temelji na združenim podacima dobivenima s lokacija na kojima će se provesti pilot-studije.
Demonstrating pilot types: For each region, four prototypes (12 in total) of retention ponds/constructed wetlands are constructed, with variations in size and outflow mechanisms and in position/catchment size.
Pokazne pilot-studije: u svakoj regiju izgrađena su 4 prototipa (ukupno 12) retencijskih jezera/umjetnih močvara različitih veličina, mehanizama izljeva te položaja i veličine sliva.
Modelling study: Results from pilot prototypes are extrapolated to an entire catchment through hydrological modelling.
Modeliranje: rezultati pilot-studija ekstrapoliranisu hidrološkim modeliranjem na cijeli sliv.
Influence on quantity (floods, base flow) and quality (nutrients, pesticides, pollutants, sediment) of water is assessed at the watershed scale.
Učinak na količinu (poplave, srednji protok) i kvalitetu (hranjive tvari, pesticidi, onečišćujuće tvari, sediment) vode evaluira se na razini slivnog područja.
Modelling is based on existing models, although additional calibration and validation is required.
Modeliranje se temelji na postojećim modelima, uz dodatnu kalibraciju i validaciju.
Modelling results should focus on the required densities to achieve a good status at the catchment scale.
Modeliranje je usmjereno na dobivanje podataka o gustoći potrebnoj za dobre rezultate na razini slivova.
Economic viability: On the basis of a combination of the demonstration and modelling result, the economic viability of the different prototypes is assessed.
Gospodarska održivost: na temelju rezultata pokaznih studija i rezultata modeliranja evaluira se gospodarska održivost različitih prototipskih rješenja.
Costs and benefits will be quantified, and mechanisms to compensate for the additional ecosystem services is evaluated.
Kvantificiraju se troškovi i ostvarena korist te evaluiraju mehanizmi kojima će se kompenzirati dodatne usluge ekosustava.
The development plans are based on regional cost-benefit analyses and economic tools, including the cost of water resilience plans.
Razvojni planovi temeljse na regionalnim analizama troškova i koristi te na ekonomskim alatima, a bit će uključeni i troškovi planova za povećanje otpornosti vodnih tokova.
The solutions prevent water cycle pollution and avoid pollution through water discharge.
Ponuđenim rješenjima spriječit će se onečišćenje hidroloških ciklusa i izbjeći onečišćenje izlijevanjem vode.
The benefits are compared to alternative or complementary options.
Ostvarena korist usporedit će se s alternativnim ili komplementarnim pristupima.
The selection of pilots and regions takes into account relevant Interreg and other Union projects.
Pilot-studije i regije bit će odabrane uzimajući u obzir relevantne projekte programa Interreg te druge projekte Unije.
In recent years, more and more Union cities and regions have introduced low-emission zone (LEZ) policies for vehicles.
Tijekom posljednjih godina, sve veći broj gradova i regija Unije uveo je politike zona s niskim razinama emisija (LEZ) za vozila.
Many LEZ policies are based on the Euro classification or the year of vehicle type-approval.
Brojne politike u pogledu LEZ-ova temelje se na europskoj klasifikaciji ili godini homologacije vozila.
LEZ policies generally have three implementation problems:
Te politike općenito imaju tri problema u provedbi:
Firstly, LEZ policies based solely on Euro classification or type-approval date have questionable environmental effectiveness.
Prvo, politike u pogledu LEZ-ova koje se temelje isključivo na europskoj klasifikaciji ili datumu homologacije vozila upitne su djelotvornosti u pogledu okoliša.
Testing by independent parties shows that the most polluting Euro 6 diesels have higher NOx emission levels than some Euro 4 or 5 vehicles.
Ispitivanja koja su provele neovisne strane pokazuju da dizel vozila norme Euro 6 koja najviše zagađuju imaju više razine emisija NOx od nekih Euro 4 ili 5 vozila.
Vehicle emissions tests using PEMS (emission analytics) or remote sensing (CONOX programme) show that Euro 5 and pre-RDE Euro 6 vehicles are still emitting significantly more NOx under normal conditions than indicated by the laboratory tests.
Ispitivanja emisija iz vozila primjenom prenosivih sustava za mjerenje emisija (PEMS) ili daljinske detekcije (program CONOX) pokazuju da vozila Euro 5 i Euro 6 prije RDE-a i dalje emitiraju znatno više NOx u normalnim uvjetima nego što pokazuju ispitivanja u laboratoriju.
Only since Euro 6d (from 1 September 2017 onwards), has the RDE test been used for type-approval of new vehicles.
Tek od uvođenja kategorije Euro 6d (od 1. rujna 2017. nadalje) ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) upotrebljava se za homologaciju novih vozila.
This is expected to significantly reduce the discrepancy between type-approved and real-world emissions.
Time bi se trebala znatno smanjiti razlika između odobrenih i stvarnih emisija.
Secondly, for European motorists driving in different cities and/or Member States the various LEZ restrictions and urban access policies create an increasingly confusing and possibly costly situation, with motorists having to comply with different rules and needing to acquire different stickers or permits for each zone.
Drugo, za europske vozače motornih vozila koji voze u različitim gradovima i/ili u državama članicama EU-a, razna ograničenja u pogledu LEZ-ova i politika u području urbanog pristupa stvaraju sve više zbunjujuće situacije koje bi ih mogle financijski opteretiti s obzirom na to da vozači moraju poštovati različita pravila i pribaviti različite oznake ili dozvole za svaku zonu.
Thirdly, depending on how the LEZ policies are designed and implemented, cities find it difficult to ensure compliance of vehicles registered in other Member States.
Treće, ovisno o tome kako se politike u pogledu LEZ-ova oblikuju i provode, gradovi imaju poteškoća u osiguravanju usklađenosti vozila registriranih u drugim državama članicama.
A possible solution to these problems is the development of an ultra-low polluting vehicle (ULPV) scheme which identifies vehicles having good performance in terms of NOx emissions (and possibly other pollutants).
Moguće rješenje tih problema razvoj je sustava vozila s iznimno niskim emisijama (sustav ULPV) koji prepoznaje vozila s dobrim rezultatima u pogledu emisija NOx (i eventualno drugih onečišćujućih tvari).
Such a scheme would allow Member States, regions and cities to develop and fine-tune LEZ restrictions beyond the Euro classifications and type-approval date.
Takvim bi se sustavom državama članicama, regijama i gradovima omogućilo da razvijaju i usavršavaju ograničenja u pogledu LEZ-ova, ne samo s obzirom na europsku klasifikaciju i datum homologacije.
The ULPV scheme could provide Member States, regions and cities with access to a harmonised system.
Sustavom ULPV bi se državama članicama, regijama i gradovima mogao omogućiti pristup usklađenom sustavu.
to assess options for a ULPV scheme (including the possibility of a label) for cars that meet Euro 6 ELV requirements under normal use, tested with PEMS in an RDE test, and also including those tested during type-approval (Euro 6d-TEMP or later) or certified to that level after retrofit;
ocijeniti mogućnosti za uvođenje sustava ULPV (uključujući mogućnost oznake) za vozila koja zadovoljavaju granične vrijednosti emisija za kategoriju Euro 6 u uobičajenoj uporabi i koja su ispitana prenosivim sustavima za mjerenje emisija (PEMS) u stvarnim uvjetima vožnje, među ostalim i ona koja su ispitana tijekom homologacije tipa (Euro6d-TEMP ili kasnije) ili koja su certificirana nakon naknadne ugradnje/prilagodbe;
to assess options for the certification and monitoring of such vehicles;
ocijeniti mogućnosti certifikacije i praćenja takvih vozila;
to assess options for the establishment of a European information exchange system (e.g. linked to the Eucaris exchange platform) including a database with all registered ULPV cars.
ocijeniti opcije za uspostavu europskog sustava za razmjenu informacija (npr. povezane s platformom za razmjenu Eucaris), uključujući bazu podataka sa svim registriranim vozilima s oznakom ULPV.
The information exchange system would be accessible by cities, regions and Member States for implementation of LEZ policies or incentives.
Sustav za razmjenu informacija bio bi dostupan gradovima, regijama i državama članicama za provedbu politika ili poticaja povezanih s LEZ-ovima.
Possible partners:
Mogući partneri:
research institutes in the field of vehicle emissions (e.g. TNO, JRC);
istraživački instituti u području emisija iz vozila (npr. TNO, JRC);
motoring organisations (e.g. ADAC, ANWB);
organizacije motornih vozila (npr. ADAC, ANWB);
retrofit industry associations (e.g. CLEPA, ERECA);
udruženja industrije za prilagodbu vozila (kao što su CLEPA ili ERECA);
vehicle inspection centres (e.g. CITA);
centri za inspekciju vozila (npr. CITA);
cities and urban regions or city networks (e.g. Eurocities).
gradovi i urbane regije ili mreže gradova (npr. Eurocities).
The European Chemicals Agency (ECHA) and the European Food Safety Authority (EFSA) provide independent scientific advice to decision makers to regulate chemical and food safety in Europe.
Europska agencija za kemikalije (ECHA) i Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) donositeljima odluka pružaju neovisne znanstvene savjete kako bi regulirali sigurnost kemikalija i hrane u Europi.
Through their respective mandates, they collect large volumes of scientific data on substances and their hazardous properties.
Te su agencije nadležne za prikupljanje velikog broja znanstvenih podataka o tvarima i njihovim opasnim svojstvima.
At the same time, industry and the academic research community are creating a wealth of information on such topics as well.
U isto vrijeme industrija i akademska istraživačka zajednica također stvaraju riznicu informacija o tim temama.
However, due to legal, technical, resource-related or other constraints, these vast scientific data collections are not always fully shared or made accessible to a wider audience and have thus not yet achieved their full potential.
Međutim, zbog pravnih, tehničkih, financijskih i drugih ograničenja nije uvijek moguće podijeliti svu tu ogromnu količinu prikupljenih znanstvenih podataka niti omogućiti pristup šire javnosti tim podacima tako da oni još uvijek nisu u potpunosti iskorišteni.
Therefore, ECHA and EFSA are looking to increase and simplify access to the vast scientific data collections they hold, enriched with other public data and data fed by external sources.
Stoga ECHA i EFSA žele povećati i pojednostavniti pristup tim brojnim znanstvenim podacima koje posjeduju, ali i drugim javnim podacima i podacima koje im dostave vanjski izvori.
That could be achieved through a portal including both structured and unstructured data provided by regulatory agencies, industry, academia and other parties with an interest in chemical safety.
Podacima bi se moglo pristupiti putem portala koji sadrži i strukturirane i nestrukturirane podatke regulatornih agencija, industrije, akademske zajednice i drugih strana koje su zainteresirane za kemijsku sigurnost.
The portal should uniquely identify studies and support critical appraisal of studies, text mining, data visualisation, analysis and knowledge sharing.
Na portalu bi se trebale na jedinstven način prepoznavati studije i podržavati njihovo kritičko ocjenjivanje, rudarenje teksta, vizualizacija podataka, analiza i razmjena znanja.
The goal is to facilitate seamless sharing of data between authorities and provide public access to researchers, regulators, industry and the public at large.
Cilj je olakšati nesmetanu razmjenu podataka među nadležnim tijelima i omogućiti javni pristup istraživačima, regulatorima, industriji i građanima općenito.
This will promote: (a) transparency and trust in Union decision making, (b) research and data analytics, (c) innovation, (d) less animal testing and more predictive toxicology, and (e) better regulatory decision making and informed consumer choices.
Pilot-projektom će se promicati: a) transparentnost i povjerenje u proces donošenja odluka na razini Unije, b) istraživanje i analitika podataka, c) inovativnost, d) manje pokusa na životinjama i predvidljivija toksikologija te e) bolji regulatorni postupak donošenja odluka i informiranost potrošača pri odabiru.
A common portal could provide:
Zajednički portal mogao bi pružiti:
a registry of toxicological studies for chemical substances and regulated products.
Registar toksikoloških studija za kemijske tvari i regulirane proizvode.
Industry-sponsored studies are available for regulatory assessment by the respective authority, but they are currently not always available to other authorities, industrial actors, the research community or the public at large,
Nad studijama koje sponzorira industrija nadležno tijelo provodi regulatornu ocjenu, međutim, one trenutačno nisu dostupne drugim tijelima, industrijskim dionicima, istraživačkoj zajednici ili široj javnosti.
a repository for research and scientific data.
Repozitorij za istraživačke i znanstvene podatke.
Peer-reviewed studies are not always used to the extent that they could be in regulatory assessments, since searching for, and gaining access to, studies is resource-demanding.
Regulatorne procjene ne temelje se uvijek u mjeri u kojoj bi to mogle na istorazinskom ocjenjivanju jer traženje tih studija i dobivanje pristupa tim studijama iziskuju znatne resurse.
Scientists as well as publishers of their studies lack the fundamental interest to share data with a view to addressing regulatory questions,
Znanstvenici i izdavači njihovih studija rijetko su kad zainteresirani za dijeljenje podataka u svrhu regulatorne procjene.
a platform for data analytics, predictive toxicology (i.e. avoidance of animal testing), better environmental monitoring, better study design, development of artificial intelligence and machine learning applications,
Platformu za analitiku podataka, predvidljivu toksikologiju (npr. izbjegavanje pokusa na životinjama), bolji nadzor utjecaja na okoliš, bolje osmišljavanje studije, razvoj umjetne inteligencije i primjene strojnog učenja.
The pilot project will take the form of a feasibility study exploring the opportunities for such a common platform to deliver valuable benefits to the four identified key stakeholder groups (regulators, academia, industry and the public at large).
Pilot-projekt bit će u obliku studije o izvedivosti kojom će se istražiti mogućnost da ta zajednička platforma znatno koristi četirima glavnim prepoznatim skupinama dionika (regulatori, akademska zajednica, industrija i šira javnost).
The first phase of the study will focus on feasibility analysis and the development of use cases.
Prva faza studije bit će usmjerena na analizu izvedivosti i razvoj slučajeva upotrebe.
The following research questions will have to be tackled:
Treba razmotriti sljedeća istraživačka pitanja:
regulators, academia, industry and citizens are identified as the key stakeholders but what will be their roles and how will they benefit from the common portal?
Regulatori, akademska zajednica, industrija i građani prepoznati su kao glavni dionici, no koje su njihove uloge i na koji će im način zajednički portal koristiti?
can we learn from existing systems, e.g. EU Clinical Trials Register, the US Environmental Protection Agency’s Master Record Identifiers system, the EU Open Data Portal, IPCheM, OECD eChemPortal, a potential future OECD global chemicals knowledge base, ECHA Dissemination Portal, OpenAire, and the European Open Science Cloud?
Možemo li nešto naučiti od postojećih sustava, npr. Registra EU-a za klinička ispitivanja, Sustava glavnih identifikatora zapisa (Master Record Identifiers) Agencije SAD-a za zaštitu okoliša, Informacijske platforme za praćenje kemikalija (IPCHEM), portala OECD-a eChemPortal, potencijalne buduće globalne baze znanja o kemikalijama u okviru OECD-a, Informacijskog portala ECHA-e, OpenAirea, europskog oblaka za otvorenu znanost?
Could any of these systems provide some or all of the portal functionalities?
Bi li neki od tih sustava mogao ispunjavati neke od zadaća zajedničkog portala, ili sve te zadaće?
how can data owners share information but maintain their intellectual property rights and protection of confidential business information/trade secrets?
Na koji način vlasnici podataka mogu dijeliti informacije, ali zadržati svoja prava intelektualnog vlasništva i zaštititi povjerljive poslovne informacije/poslovne tajne?
how can participants be persuaded to use a common international structured data format for information exchange?
Kako će se sudionike uvjeriti da koriste zajednički međunarodni strukturirani format podataka u cilju njihove razmjene?
can information exchange be automated with laboratory systems sharing information via web services?
Može li se razmjena informacija automatizirati na način da laboratorijski sustavi informacije dijele putem interneta?
how can quality control processes and critical appraisal tools be integrated within the platform?
Na koji se način u platformu mogu integrirati procesi za kontrolu kvalitete i alati za kritičko ocjenjivanje?
what could be the incentives for participation in the portal?
Što bi moglo potaknuti sudjelovanje u portalu?
how could a common platform stimulate new or improved studies and methods for chemical safety assessment?
Na koji bi način zajednička platforma mogla potaknuti izradu novih ili poboljšanih studija i metoda za ocjenu kemijske sigurnosti?
how could a common platform inform the Union research agenda?
Na koji bi način zajednička platforma mogla doprinijeti istraživačkom programu Unije?
The second phase of the study will develop recommendations for the Union legislative authority and for Union policy development in this area on the basis of the opportunities and threats identified.
U drugoj fazi studije izradit će se preporuke za zakonodavno tijelo Unije i za razvoj politike Unije u tom području, na temelju utvrđenih mogućnosti i prijetnji.
what basic provisions will be needed to govern a central Union platform across regulations and Union institutions?
Koje su temeljne odredbe nužne kako bi se središnjom platformom Unije upravljalo putem zakonodavstva i institucija Unije?
what are the legal barriers and can legislation act as a driver for participation and imposing a common format for delivering results?
Koje su pravne prepreke i može li zakonodavstvo potaknuti sudjelovanje i nametnuti zajednički format za dijeljenje rezultata?
what would be the resource requirements for adaptation/development and maintenance of a common portal?
Kakvi bi bili zahtjevi u pogledu resursa za prilagodbu/razvoj i održavanje zajedničkog portala?
what are the funding options for the adaptation/development and maintenance of a common portal?
Koje su mogućnosti financiranja za prilagodbu/razvoj i održavanje zajedničkog portala?
If judged appropriate, implementation of the pilot project can be delegated to the agencies.
Ako se smatra prikladnim, ovlast za provedbu pilot-projekta može se prenijeti na agencije.
Bringing nature into cities and greening our neighbourhoods is one of the most underexploited ways of increasing European citizens’ quality of life.
Dovođenje prirode u naše gradove i ozelenjavanje naših četvrti spadaju među najzanemarenije mogućnosti povećanja kvalitete života europskih građana.
Today, 72 % of Europeans live in cities, towns and suburbs, and the urban share of the population continues to grow.
Danas 72 % Europljana živi u većim i manjim gradovima te predgrađima, a udio gradskog stanovništva i dalje raste.