natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Applicable for the first time to reporting on activities carried out in 2018 (by 31 March 2019 at the latest) and until and including the year in which Union law ceases to apply to and in the United Kingdom.
Prvi se put primjenjuje na izvješćivanje o aktivnostima provedenima 2018. (najkasnije do 31. ožujka 2019.) te do godine, uključujući i tu godinu, u kojoj se pravo Unije prestane primjenjivati u Ujedinjenoj Kraljevini i na nju.
Quantities shall be reported in metric tonnes with accuracy to the third decimal place, separately for each gas listed in Section 1 of Annex I to Regulation (EU) No 517/2014 or mixtures containing at least one of those gases or for each gas or mixture contained in pre-blended polyols.
Količine se iskazuju u metričkim tonama s točnošću od tri decimalna mjesta, zasebno za svaki plin naveden u odjeljku 1. Priloga I. Uredbi (EU) br. 517/2014 ili za mješavine koje sadržavaju najmanje jedan od tih plinova ili za svaki plin ili mješavinu sadržanu u unaprijed pomiješanim poliolima.
Amount of hydrofluorocarbons physically placed on the market, excluding exempted uses
Količina fluorougljikovodikâ fizički stavljena na tržište, osim upotreba koje su izuzete
13aA = 4M – Sum of exempted uses in Section 5 (5A – 5F)
13aA = 4M – Zbroj izuzetih upotreba u 5. dijelu (5.A – 5.F)
Thereof: amount placed on the United Kingdom market for the first time
od čega: količina po prvi put stavljena na tržište Ujedinjene Kraljevine
Amounts placed on the United Kingdom market, but subsequently supplied to the Union (without United Kingdom) in bulk are not to be included
Ne uključuju se količine stavljene na tržište Ujedinjene Kraljevine koje su zatim isporučene Uniji (bez Ujedinjene Kraljevine) u rasutom stanju.
Amounts supplied to the United Kingdom market in bulk that were previously placed on the Union (without United Kingdom) market are to be included
Uključuju se količine isporučene na tržište Ujedinjene Kraljevine u rasutom stanju koje su prethodno stavljene na tržište Unije (bez Ujedinjene Kraljevine).
Thereof: amount placed on the Union market, excluding the United Kingdom
od čega: količina stavljena na tržište Unije, ne uključujući Ujedinjenu Kraljevinu
13aC = 13aA – 13aB’
13.aC = 13.aA – 13.aB”
Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council
Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća
on the Governance of the Energy Union and Climate Action, amending Regulations (EC) No 663/2009 and (EC) No 715/2009 of the European Parliament and of the Council, Directives 94/22/EC, 98/70/EC, 2009/31/EC, 2009/73/EC, 2010/31/EU, 2012/27/EU and 2013/30/EU of the European Parliament and of the Council, Council Directives 2009/119/EC and (EU) 2015/652 and repealing Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council
o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 192(1) and Article 194(2) thereof,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. i članak 194. stavak 2.,
This Regulation sets out the necessary legislative foundation for reliable, inclusive, cost-efficient, transparent and predictable governance of the Energy Union and Climate Action (governance mechanism), which ensures the achievement of the 2030 and long-term objectives and targets of the Energy Union in line with the 2015 Paris Agreement on climate change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (the ‘Paris Agreement’), through complementary, coherent and ambitious efforts by the Union and its Member States, while limiting administrative complexity.
Ovom Uredbom utvrđuje se potrebni zakonodavni temelj za pouzdano, uključivo, troškovno učinkovito, transparentno i predvidljivo upravljanje energetskom unijom i djelovanjem u području klime („mehanizam upravljanja”), kojim se osigurava ostvarivanje ciljeva energetske unije za 2030. i dugoročnih ciljeva u skladu s Pariškim sporazumom o promjeni klime iz 2015., koji je uslijedio nakon 21. konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („Pariški sporazum”), putem komplementarnih, dosljednih i ambicioznih napora Unije i njezinih država članica, uz istodobno ograničavanje administrativne složenosti.
The Energy Union should cover five dimensions: energy security; the internal energy market; energy efficiency; decarbonisation; and research, innovation and competitiveness.
Energetskom unijom trebalo bi biti obuhvaćeno pet dimenzija: energetska sigurnost, unutarnje energetsko tržište, energetska učinkovitost, dekarbonizacija te istraživanje, inovacije i konkurentnost.
The goal of a resilient Energy Union with an ambitious climate policy at its core is to give Union consumers, including households and businesses, secure, sustainable, competitive and affordable energy, and to foster research and innovation by means of attracting investment, which requires a fundamental transformation of Europe's energy system.
Cilj otporne energetske unije s ambicioznom klimatskom politikom u njenom središtu je potrošačima u Uniji, uključujući kućanstva i poduzeća, pružiti sigurnu, održivu, konkurentnu i pristupačnu energiju te poticati istraživanja i inovacije privlačenjem ulaganja, što zahtjeva temeljitu preobrazbu europskog energetskog sustava.
Such a transformation is also closely linked to the need to preserve, protect and improve the quality of the environment and to promote the prudent and rational utilisation of natural resources, in particular through the promotion of energy efficiency and energy savings and the development of new and renewable forms of energy.
Takva preobrazba također je usko povezana s potrebom očuvanja, zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša i promicanja razborite i racionalne uporabe prirodnih resursa, osobito promicanjem energetske učinkovitosti i uštede energije te razvojem novih i obnovljivih oblika energije.
That goal can be achieved only through coordinated action, combining both legislative and non-legislative acts at Union, regional, national and local level.
Taj se cilj može ostvariti samo koordiniranim djelovanjem koje se sastoji od kombinacije zakonodavnih i nezakonodavnih akata na razini Unije te na regionalnoj, nacionalnoj i lokalnoj razini.
A fully functional and resilient Energy Union would convert the Union into a leading region for innovation, investment, growth and social and economic development, in turn providing a good example of how pursuing high ambitions in terms of climate change mitigation is intertwined with measures to foster innovation, investment and growth.
Potpuno funkcionalna i otporna energetska unija preobrazila bi Uniju u vodeću regiju u području inovacija, ulaganja, rasta i socijalnog i gospodarskog razvoja, čime bi se pružio dobar primjer međusobne povezanosti visokih ambicija u pogledu ublažavanja klimatskih promjena i mjera za poticanje inovacija, ulaganja i rasta.
Parallel to this Regulation, the Commission has developed and adopted a series of initiatives in sectoral energy policy, in particular with regard to renewable energy, energy efficiency, including on the energy performance of buildings, and market design.
Usporedno s ovom Uredbom, Komisija je razvila i donijela niz inicijativa u sektorskoj energetskoj politici, posebno u pogledu energije iz obnovljivih izvora, energetske učinkovitosti, uključujući energetsku učinkovitost zgrada, i modela tržišta.
Those initiatives form a package under the overarching theme of energy efficiency first, the Union's global leadership in renewables, and a fair deal for energy consumers, including by addressing energy poverty and promoting fair competition in the internal market.
Te inicijative dio su paketa obuhvaćenog općom temom energetske učinkovitosti na prvom mjestu, globalnim vodstvom Unije u području obnovljivih izvora energije i pravičnim odnosom prema potrošačima energije, što uključuje i rješavanje problema energetskog siromaštva i promicanje poštenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council endorsed a 2030 Framework for Energy and Climate for the Union based on four key Union-level targets: a reduction of at least 40 % in economy-wide greenhouse gas (GHG) emissions, an indicative target of improvement in energy efficiency of at least 27 %, to be reviewed by 2020 with a view to increasing the level to 30 %, a share of renewable energy consumed in the Union of at least 27 %, and electricity interconnection of at least 15 %.
U svojim zaključcima od 23. i 24. listopada 2014., Europsko Vijeće podržalo je Okvir za klimatsku i energetsku politiku Unije do 2030. utemeljen na četirima ključnim ciljevima na razini Unije: smanjenje emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu od najmanje 40 %, okvirni cilj poboljšanja energetske učinkovitosti od najmanje 27 % koji se treba preispitati do 2020. s ciljem povećanja razine na 30 %, udio energije iz obnovljivih izvora potrošene u Uniji od najmanje 27 %, i elektroenergetska međupovezanost od najmanje 15 %.
It specified that the target for renewable energy is binding at Union level and that it will be fulfilled through Member States' contributions guided by the need to deliver collectively the Union target.
Istaknulo je da je cilj za energiju iz obnovljivih izvora obvezujući na razini Unije i da će se ostvariti doprinosima država članica utemeljenima na potrebi za kolektivnim ostvarivanjem cilja Unije.
The Paris Agreement increased the level of global ambition on climate change mitigation and sets out a long-term goal in line with the objective to keep the global average temperature increase to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Pariškim sporazumom povećana je razina globalnih ambicija za ublažavanje klimatskih promjena te je utvrđen dugoročan cilj u skladu s općim ciljem da se povećanje globalne prosječne temperature zadrži na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju te da se ulažu napori za ograničavanje povišenja temperature na 1,5 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju.
In pursuit of the temperature goals in the Paris Agreement, the Union should aim to achieve a balance between anthropogenic GHG emissions by sources and removals by sinks as early as possible and, as appropriate, achieve negative emissions thereafter.
Unija bi prilikom ostvarivanja temperaturnih ciljeva iz Pariškog sporazuma trebala nastojati postići ravnotežu između antropogenih emisija stakleničkih plinova po izvorima i uklanjanja ponorima što je prije moguće te, ako je to primjereno, nakon toga ostvarivati negativne emisije.
For the climate system the cumulative total anthropogenic emissions over time are relevant for the total concentration of GHGs in the atmosphere.
Kada je riječ o klimatskom sustavu, za ukupnu koncentraciju stakleničkih plinova u atmosferi bitne su kumulativne ukupne antropogene emisije tijekom vremena.
Various scenarios for the Union's contribution to long-term objectives, inter alia a scenario on achieving net zero GHG emissions in the Union by 2050 and negative emissions thereafter, and the implications of those scenarios on the remaining global and Union carbon budget should be analysed by the Commission.
Komisija bi trebala analizirati razne scenarije za doprinos Unije ostvarenju dugoročnih ciljeva, među ostalim scenarij za postizanje nultih neto emisija stakleničkih plinova u Uniji do 2050. i negativnih emisija nakon toga, te posljedice tih scenarija na preostali proračun ugljika u svijetu i Uniji.
The Commission should prepare an analysis for the purposes of a long-term Union strategy for the Union's contribution to the commitments of the Paris Agreement of holding the increase in the global average temperature to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels, including various scenarios, inter alia a scenario on achieving net zero GHG emissions within the Union by 2050 and negative emissions thereafter and their implications on the global and Union carbon budget.
Komisija bi trebala pripremiti analizu za potrebe dugoročne strategije Unije za doprinos Unije obvezama iz Pariškog sporazuma o zadržavanju povećanja globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju i o ulaganju napora za ograničavanje povišenja temperature na 1,5 °C razine u predindustrijskom razdoblju, uključujući različite scenarije, među ostalim scenarij postizanja nultih neto emisija stakleničkih plinova u Uniji do 2050. i negativnih emisija nakon toga, te posljedice tih scenarija na proračun ugljika u svijetu i u Uniji.
Although the Union pledged to deliver ambitious cuts in GHG emissions by 2030, the threat of climate change is a global issue.
Iako se Unija obvezala da će do 2030. ispuniti ambiciozne ciljeve u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova, prijetnja koju predstavljaju klimatske promjene globalni je problem.
The Union and its Member States should therefore work with their international partners in order to ensure a high level of ambition by all Parties in line with the long-term goals of the Paris Agreement.
Stoga bi Unija i njezine države članice trebale surađivati sa svojim međunarodnim partnerima kako bi se osigurala visoka razina ambicije svih stranaka u skladu s dugoročnim ciljevima Pariškog sporazuma.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council also agreed that a reliable and transparent governance mechanism without any unnecessary administrative burden and with sufficient flexibility for Member States should be developed to help ensure that the Union meets its energy policy goals, while fully respecting Member States' freedom to determine their energy mix.
U svojim zaključcima od 23. i 24. listopada 2014. Europsko vijeće također je zaključilo da bi trebalo razviti pouzdan i transparentan mehanizam upravljanja bez nepotrebnog administrativnog opterećenja i s dovoljno fleksibilnosti za države članice kako bi se pomoglo osigurati da Unija ispuni svoje ciljeve energetske politike, uz istodobno potpuno poštovanje slobode odlučivanja država članica o kombinaciji izvora energije.
It emphasised that such a governance mechanism should build on existing building blocks, such as national climate programmes, national plans for renewable energy and energy efficiency as well as the need to streamline and bring together separate planning and reporting strands.
Istaknulo je da bi se takav mehanizam upravljanja trebao nadovezivati na postojeće temelje kao što su nacionalni klimatski programi, nacionalni planovi za energiju iz obnovljivih izvora i energetsku učinkovitost te na potrebu za usklađivanjem i objedinjavanjem odvojenih grana planiranja i izvješćivanja.
It also agreed to step up the role and rights of consumers, transparency and predictability for investors, inter alia by systematic monitoring of key indicators for an affordable, safe, competitive, secure and sustainable energy system and to facilitate coordination of national climate and energy policies and foster regional cooperation between Member States.
Također se suglasilo da će osnažiti ulogu i prava potrošača, transparentnost i predvidljivost za ulagatelje, među ostalim sustavnim praćenjem ključnih pokazatelja u svrhu ostvarenja povoljnog, pouzdanog, konkurentnog, sigurnog i održivog energetskog sustava, te olakšati usklađivanje nacionalnih klimatskih i energetskih politika i poticati regionalnu suradnju među državama članicama.
In its communication of 25 February 2015 on A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy, the Commission refers to the need for an integrated governance mechanism to ensure that energy-related actions at Union, regional, national and local level all contribute to the Energy Union's objectives, thereby broadening the scope of governance — beyond the 2030 Framework for Climate and Energy — to all five dimensions of the Energy Union.
U svojoj komunikaciji od 25. veljače 2015. o Okvirnoj strategiji za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom Komisija upućuje na potrebnu za integriranim mehanizmom upravljanja kako bi se osiguralo da se svim djelovanjima povezanima s energijom na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini pridonosi ciljevima energetske unije, čime će se proširiti područje primjene upravljanja, izvan Okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030., na svih pet dimenzija energetske unije.
In its communication of 18 November 2015 on the State of the Energy Union, the Commission further specified that integrated national energy and climate plans, addressing all five dimensions of the Energy Union, are necessary tools for a more strategic energy and climate policy planning.
U svojoj komunikaciji od 18. studenoga 2015. o stanju energetske unije Komisija je dodatno navela da su integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi, koji obuhvaćaju svih pet dimenzija energetske unije, nužni alati za strateško planiranje energetske i klimatske politike.
As part of that communication, the Commission Guidance to Member States on integrated national energy and climate plans provided the basis for Member States to start developing national plans for the period 2021 to 2030 and set out the main pillars of the governance mechanism.
U Smjernicama Komisije za države članice o integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u okviru spomenute komunikacije predviđena je osnova za države članice da počnu razvijati nacionalne planove za razdoblje od 2021. do 2030. te su utvrđeni glavni stupovi mehanizma upravljanja.
The communication also specified that such governance should be anchored in law.
U komunikaciji je navedeno i da bi se upravljanje trebalo temeljiti na pravu.
In its conclusions of 26 November 2015 on the governance system of the Energy Union, the Council recognised that governance of the Energy Union will be an essential tool for the efficient and effective construction of the Energy Union and the achievement of its objectives.
U svojim zaključcima od 26. studenoga 2015. o sustavu upravljanja energetskom unijom, Vijeće je prepoznalo da će upravljanje energetskom unijom biti ključan alat za učinkovitu i djelotvornu izgradnju energetske unije i za ostvarivanje njezinih ciljeva.
The Council underlined that the governance mechanism should be based on the principles of integration of strategic planning and reporting on the implementation of climate and energy policies and coordination between actors responsible for energy and climate policy, at Union, regional and national level.
Vijeće je istaknulo da bi se mehanizam upravljanja trebao temeljiti na načelima integracije strateškog planiranja i izvješćivanja o provedbi klimatske i energetske politike i na koordinaciji između dionika odgovornih za energetsku i klimatsku politiku na razini Unije, regionalnoj i nacionalnoj razini.
It also underlined that the governance mechanism should ensure that the agreed energy and climate targets for 2030 are met and should monitor the Union's collective progress towards the achievement of the policy objectives across the five dimensions of the Energy Union.
Također je istaknulo da bi se mehanizmom upravljanja trebalo osigurati postizanje dogovorenih ciljeva energetske i klimatske politike za 2030. i pratiti zajednički napredak Unije u ostvarivanju ciljeva politike u pet dimenzija energetske unije.
The European Parliament's resolution of 15 December 2015 entitled ‘Towards a European Energy Union’ called for the governance mechanism of the Energy Union to be ambitious, reliable, transparent, democratic and fully inclusive of the European Parliament and to ensure that the 2030 climate and energy targets are achieved.
U rezoluciji Europskog parlamenta od 15. prosinca 2015. pod naslovom „Ususret europskoj energetskoj uniji” poziva se da mehanizam upravljanja energetskom unijom bude ambiciozan, pouzdan, transparentan, demokratski te da u potpunosti uključuje Europski parlament i da se njime osigura ostvarivanje ciljeva klimatske i energetske politike za 2030.
The European Council has repeatedly stressed the need to take urgent measures in order to ensure the achievement of a minimum target of 10 % of electricity interconnections.
Europsko vijeće opetovano je naglašavalo potrebu za poduzimanjem hitnih mjera kako bi se osiguralo ostvarenje minimalnog cilja elektroenergetske međupovezanosti od 10 %.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council decided that the Commission supported by the Member States will take urgent measures in order to ensure the achievement of a minimum target of 10 % of electricity interconnections, as a matter of urgency, and no later than 2020 at least for Member States which have not yet attained a minimum level of integration in the internal energy market.
U svojim zaključcima od 23. i 24. listopada 2014. Europsko vijeće odlučilo je da će Komisija uz potporu država članica poduzeti hitne mjere kako bi osigurala ostvarenje minimalnog cilja elektroenergetske međupovezanosti od 10 %, što je prije moguće, a najkasnije do 2020., barem za države članice koje još nisu ostvarile minimalnu razinu integracije u unutarnje energetsko tržište.
The communication of the Commission of 23 November 2017 on strengthening Europe's energy networks assesses progress towards achieving the 10 % interconnection target and suggests ways in which to operationalise the 15 % interconnection target for 2030.
U Komunikaciji Komisije od 23. studenog 2017. o jačanju energetskih mreža u Europi ocjenjuje se napredak u pogledu postizanja cilja od 10 % međupovezanosti i predlažu načini ostvarenja cilja za 2030. od 15 % međupovezanosti.
The main objective of the governance mechanism should therefore be to enable the achievement of the objectives of the Energy Union and in particular the targets of the 2030 Framework for Climate and Energy, in the field of GHG emission reduction, energy from renewable sources and energy efficiency.
Stoga bi glavni cilj mehanizma upravljanja trebao biti omogućiti ostvarivanje ciljeva energetske unije, a posebno ciljeva Okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030., u području smanjenja emisija stakleničkih plinova, energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti.
Those objectives and targets stem from the Union policy on energy and from the need to preserve, protect and improve the quality of the environment and to promote the prudent and rational utilisation of natural resources, as provided for in the EU Treaties.
Ti ciljevi proizlaze iz energetske politike Unije i potrebe za očuvanjem, zaštitom i poboljšanjem kvalitete okoliša te promicanjem razboritog i racionalnog korištenja prirodnim bogatstvima, kako je predviđeno Ugovorima EU-a.
None of those objectives, which are indissociably linked, can be regarded as secondary to the other.
Niti jedan od ta dva neodvojivo povezana cilja ne može se smatrati sekundarnim u odnosu na drugi.
This Regulation is therefore linked to sectoral law implementing the 2030 targets for energy and climate.
Ova je Uredba stoga povezana sa sektorskim pravom kojim se provode klimatski i energetski ciljevi Unije za 2030.