natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this and in several other indicators, the term ‘functional unit’ refers to a unit of output, of activity or resource use chosen by each organisation to reflect what is most relevant for its specific case (and can be adapted depending on the site, environmental aspect considered, etc.).
Kad je riječ o ovom i nekoliko drugih pokazatelja, pojam „funkcionalna jedinica” označava jedinicu izlaznog proizvoda, aktivnosti ili upotrebe resursa koju je organizacija odabrala da odražava ono što je najrelevantnije u njezinu specifičnom slučaju (i može se prilagoditi ovisno o lokaciji, razmatranom aspektu okoliša itd.).
Typical metrics (usually counted over a reference period, e.g. 1 year) in use through industry as functional units include e.g.:
Uobičajeni parametri (obično se broje u referentnom razdoblju, npr. 1 godina) koji se upotrebljavaju u industriji kao funkcionalne jedinice uključuju na primjer:
number of units (vehicles, engines, gearboxes, parts…) produced
broj proizvedenih jedinica (vozila, motora, mjenjačkih kutija, dijelova…)
turnover in EUR
promet u EUR
added value in EUR
dodanu vrijednost u EUR
output measured in kg
količinu izlaznog proizvoda mjerenu u kilogramima
full time equivalent (FTE) employees
broj zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena
man-hours worked
odrađene radne sate
If measured at detailed level.
Ako se mjeri na detaljnoj razini.
Directive 2008/98/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on waste and repealing certain Directives (OJ L 312, 22.11.2008, p. 3), known as the Waste Framework Directive, introduces an order of preference for action to reduce and manage waste.
Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.), poznata kao Okvirna direktiva o otpadu, uvodi redoslijed prioriteta za djelovanje u svrhu smanjenja količine otpada i upravljanja otpadom.
This is known as the waste hierarchy.
To je poznato kao hijerarhija otpada.
It set the highest priority on waste prevention, followed by waste re-use, then recycling and then (energy) recovery of waste fractions that cannot be prevented, re-used or recycled.
Njome je utvrđen glavni prioritet, odnosno sprečavanje nastanka otpada, nakon čega slijedi ponovna uporaba otpada, recikliranje i konačno (energetska) oporaba frakcija otpada koje se ne mogu spriječiti, ponovno upotrijebiti ili reciklirati.
Finally, waste disposal is only to be considered when none of the previous routes are possible.
Naposljetku, zbrinjavanje otpada treba razmatrati tek kada nije moguće iskoristiti nijedan prethodni kanal.
This BEMP does not specifically address paint shops (where significant water savings can be realised), as existing guidance is available in the relevant BREFs (STS, STM).
Ta najbolja praksa upravljanja okolišem ne odnosi se posebno na lakirnice (u kojima se mogu ostvariti znatne uštede vode) jer smjernice već postoje u relevantnim BREF-ovima (površinska obrada upotrebom organskih otapala (STS), površinska obrada metala i plastike (STM)).
See Section 3.3.1.
Vidjeti odjeljak 3.3.1.
EMAS core indicators are listed in Annex IV to Regulation (EU) No 1221/2009 (Section C.2)
Ključni pokazatelji EMAS-a navedeni su u Prilogu IV. Uredbi (EU) br. 1221/2009 (odjeljak C.2.)
The numbers refer to the sections in this document.
Brojevi se odnose na odjeljke u ovom dokumentu
Reference to BAT in BREFs for STS, STM
Upućivanje na NRT u BREF-ovima za STS i STM
Manufacture of powertrain and chassis
Proizvodnja pogonskog sustava i šasije
Reference to BAT in BREFs for FMP, SF, IS, TAN, GLS, POL, TXT etc.
Upućivanje na NRT u BREF-ovima za FMP, SF, IS, TAN, GLS, POL, TXT itd.
Reference to the BEMPs for the EEE manufacturing sector
Upućivanje na BEMP-ove za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja (EEO)
One issue facing the organisations implementing this BEMP is the threat that the areas dedicated to biodiversity may become protected, impending future use for e.g. planned long-term extensions. Associated environmental performance indicators and benchmarks of excellence
Problem s kojim se susreću organizacije koje primjenjuju tu najbolju praksu upravljanja okolišem jest prijetnja da će područja namijenjena očuvanju biološke raznolikosti postati zaštićena, čime će se onemogućiti njihova buduća upotreba za primjerice planirana dugoročna proširenja.
Commission Decision (EU) 2019/63
Odluka Komisije (EU) 2019/63
on the sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the electrical and electronic equipment manufacturing sector under Regulation (EC) No 1221/2009 of the European Parliament and of the Council on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)
o sektorskom referentnom dokumentu o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)
The documents must include best environmental management practices, environmental performance indicators and, where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems identifying environmental performance levels.
Tim dokumentima moraju biti obuhvaćene najbolje prakse upravljanja okolišem, okolišni pokazatelji te, prema potrebi, mjerila izvrsnosti i sustavi za ocjenjivanje i utvrđivanje razina ekološke djelotvornosti.
Organisations registered or preparing to become registered under the eco-management and audit scheme established by Regulation (EC) No 1221/2009 are required to take those documents into account when developing their environmental management system and when assessing their environmental performance in their environmental statement, or updated environmental statement, prepared in accordance with Annex IV to that Regulation.
Organizacije koje su registrirane ili se pripremaju za registraciju u okviru sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 1221/2009 moraju te dokumente uzeti u obzir tijekom razvoja svojeg sustava upravljanja okolišem te u procjeni svoje ekološke djelotvornosti u svojoj izjavi o okolišu ili u ažuriranoj izjavi o okolišu pripremljenoj u skladu s Prilogom IV. toj Uredbi.
‘Communication from the Commission — Establishment of the working plan setting out an indicative list of sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents, under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation of organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) identified the electrical and electronic equipment manufacturing sector as a priority sector.
U Komunikaciji Komisije „Uspostavljanje radnog plana s okvirnim popisom sektora za donošenje sektorskih i međusektorskih referentnih dokumenata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS)” sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja utvrđen je kao prioritetni sektor.
The sectoral reference document for the electrical and electronic equipment manufacturing sector should focus on best practices, indicators and benchmarks for manufacturers of electrical and electronic equipment.
Sektorski referentni dokument za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja trebao bi biti usmjeren na najbolje prakse, pokazatelje i referentne vrijednosti za proizvođače električne i elektroničke opreme.
It should identify, by way of best environmental management practices for the sector, concrete actions to improve the overall environmental management of companies in the sector in three main areas: manufacturing processes, supply chain management and actions fostering a more circular economy.
U njemu bi, na temelju najbolje prakse upravljanja okolišem za sektor, trebalo utvrditi konkretne mjere za poboljšanje općeg upravljanja okolišem poduzeća u sektoru u tri glavna područja: proizvodnim procesima, upravljanju lancem opskrbe i djelovanjima kojima se podržava kružno gospodarstvo.
In order to allow organisations, environmental verifiers and others sufficient time to prepare for introduction of the sectoral reference document for the electrical and electronic equipment manufacturing sector, the date of application of this Decision should be deferred by a period of 120 days from the date of its publication in the Official Journal of the European Union.
Kako bi se organizacijama, okolišnim procjeniteljima i ostalima pružilo dovoljno vremena da se pripreme za uvođenje sektorskog referentnog dokumenta za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja, početak primjene ove Odluke trebalo bi odgoditi za 120 dana od datuma njezine objave u Službenom listu Europske unije.
The sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the electrical and electronic equipment manufacturing sector for the purposes of Regulation (EC) No 1221/2009 is set out in the Annex to this Decision.
Sektorski referentni dokument o najboljim praksama upravljanja okolišem, sektorskim okolišnim pokazateljima i mjerilima izvrsnosti za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja za potrebe Uredbe (EZ) br. 1221/2009 nalazi se u Prilogu ovoj Odluci.
It shall apply from 19 May 2019.
Primjenjuje se od 19. svibnja 2019.
The SRDs have to include best environmental management practices (BEMPs), environmental performance indicators for the specific sectors and, where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems identifying performance levels.
Sektorski referentni dokumenti moraju obuhvaćati najbolje prakse upravljanja okolišem (BEMP), okolišne pokazatelje za pojedinačne sektore i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti te sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina djelotvornosti.
The eco-management and audit scheme (EMAS) is a scheme for voluntary participation by organisations committed to continuous environmental improvement.
Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS) sustav je u kojem dobrovoljno sudjeluju organizacije koje su predane stalnom poboljšanju stanja okoliša.
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the electrical and electronic equipment manufacturing sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
Unutar tog okvira, ovim se sektorskim referentnim dokumentom daju konkretne smjernice za sektor proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja i predstavlja se niz mogućnosti za poboljšanje, kao i najbolje prakse.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Tehnička radna skupina sastavljena od stručnjaka i dionika iz tog sektora, pod vodstvom JRC-a, na temelju rasprava dogovorila je najbolje prakse upravljanja okolišem, sektorske okolišne pokazatelje i mjerila izvrsnosti opisane u ovom dokumentu. Smatra se da su tim mjerilima dobro predstavljene razine ekološke djelotvornosti koje postižu najučinkovitije organizacije u navedenom sektoru.
The SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Ovaj sektorski referentni dokument u prvom je redu namijenjen organizacijama koje su već registrirane u EMAS-u, zatim organizacijama koje razmatraju registraciju u EMAS-u u budućnosti i naposljetku svim organizacijama koje žele saznati više o najboljim praksama upravljanja okolišem kako bi poboljšale svoju ekološku djelotvornost.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the electrical and electronic equipment manufacturing sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Slijedom toga, cilj je ovog dokumenta pružiti podršku svim organizacijama u sektoru proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja kako bi se usmjerile na relevantne izravne i neizravne aspekte okoliša te pronašle informacije o najboljim praksama upravljanja okolišem, odgovarajućim sektorskim okolišnim pokazateljima za mjerenje svoje ekološke djelotvornosti i o mjerilima izvrsnosti.
How SRDs should be taken into account by EMAS-registered organisations
Kako bi organizacije registrirane u EMAS-u trebale uzeti sektorske referentne dokumente u obzir
Organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the environmental review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
organizacije bi trebale upotrebljavati relevantne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri utvrđivanju i preispitivanju svojih ciljeva zaštite okoliša u skladu s relevantnim aspektima okoliša utvrđenima u analizi utjecaja na okoliš i politici, kao i pri odlučivanju o radnjama koje je potrebno provesti kako bi poboljšale svoju ekološku djelotvornost;
Organisations should consider the relevant sector-specific environmental performance indicators in the SRD when choosing the indicators to use for their reporting of environmental performance.
organizacije bi pri izboru pokazatelja koje će upotrebljavati za izvješćivanje o ekološkoj djelotvornosti trebale uzeti u obzir relevantne sektorske okolišne pokazatelje u sektorskom referentnom dokumentu.
Indicators need only be taken into account where relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the environmental review.
Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najznačajniji;
When reporting on environmental performance and on other factors regarding environmental performance, organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence have been taken into account.
pri izvješćivanju o ekološkoj djelotvornosti i drugim čimbenicima koji karakteriziraju djelotvornost organizacije s obzirom na okoliš, organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti na koji su način relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Kao i u slučaju okolišnih pokazatelja, organizacije trebaju ocijeniti relevantnost i primjenjivost najboljih praksi upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti u kontekstu aspekata okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao značajni, kao i u kontekstu tehničkih i financijskih aspekata.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Organizacije ne trebaju izvješćivati o elementima sektorskih referentnih dokumenata (pokazateljima, najboljim praksama upravljanja okolišem ili mjerilima izvrsnosti) koji se ne smatraju relevantnima za aspekte okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao značajni niti ih opisati u izjavi o okolišu.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Međutim, oni mogu predložiti dodatne relevantne elemente koje bi organizacija trebala uzeti u obzir u budućnosti kao dodatan dokaz svoje predanosti stalnom poboljšanju djelotvornosti.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs either because of the limited availability of data or because the specific conditions of each company and/or plant (type of electrical and electronic equipment manufactured ranging from large household appliances to small and microelectronic equipment and including both business-to-business and business-to-consumers, diversity of manufacturing processes carried out in each manufacturing facility, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Međutim, definiranje mjerila izvrsnosti nije bilo moguće za sve najbolje prakse upravljanja okolišem zbog ograničene dostupnosti podataka ili zato što posebni uvjeti svakog trgovačkog društva i/ili pogona (vrsta proizvedene električne i elektroničke opreme i uređaja u rasponu od velikih kućanskih uređaja do male i mikroelektroničke opreme, zatim oblik trgovanja – među poduzećima ili između poduzeća i potrošača, raznolikost procesa koji se provode u svakom proizvodnom pogonu itd.) variraju u tolikoj mjeri da mjerilo izvrsnosti ne bi imalo smisla.
Even when benchmarks of excellence are given, these are not meant as targets for all companies to reach or metrics to compare the environmental performance across companies of the sector, but rather as a measure of what is possible to help individual companies assess the progress they made and motivate them to improve further.
Čak i ako su mjerila izvrsnosti navedena, nisu zamišljena kao ciljne vrijednosti koje trebaju postići sva trgovačka društva ili parametri za usporedbu ekološke djelotvornosti među društvima ovog sektora, nego kao mjera onoga što je moguće kako bi se pojedinim društvima pomoglo ocijeniti vlastiti napredak i kako bi ih se motiviralo na daljnje poboljšanje.
This reference document addresses the environmental performance of the Electrical and Electronic Equipment (EEE) manufacturing sector.
Ovaj referentni dokument odnosi se na ekološku djelotvornost sektora proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja (EEE).
The target group of this document are companies belonging to the EEE manufacturing sector, i.e. to the following NACE codes (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006):
Ciljna su skupina ovog dokumenta trgovačka društva koja pripadaju sektoru proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja tj. sljedećim oznakama NACE (prema statističkoj klasifikaciji ekonomskih djelatnosti utvrđenoj Uredbom (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća):
26 — Manufacture of computer, electronic and optical products,
26 – Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda,
27 — Manufacture of electrical equipment,
27 – Proizvodnja električne opreme,
28.12, 28.13 — Manufacture of fluid power equipment and of other pumps and compressors,
28.12, 28.13 – Proizvodnja hidrauličnih pogonskih uređaja i ostalih crpki i kompresora,
Manufacture of lifting and handling equipment,
Proizvodnja uređaja za dizanje i prenošenje,
Manufacture of office machinery and equipment.
Proizvodnja uredskih strojeva i opreme.
This reference document covers actions that EEE manufacturers can implement to achieve improvements in the environmental performance over the whole EEE value chain, as presented in the figure below.
Ovaj referentni dokument obuhvaća mjere koje proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja (EEO) mogu provoditi kako bi postigli poboljšanja ekološke djelotvornosti u cijelom vrijednosnom lancu EEO-a, kako je navedeno na slici dolje.
In the figure, the arrows show the key material flows among the different actors in the value chain, while the terms ‘direct’ and ‘indirect’ are used to distinguish the activities where a manufacturer has full control (‘direct environmental aspects’) to those resulting from the interaction with third parties but which can be influenced to a reasonable degree by the EEE manufacturer (‘indirect environmental aspects’).
Na slici strelice prikazuju ključne tokove materijala među različitim akterima u vrijednosnom lancu, a izrazi „izravni” i „neizravni” koriste se za razlikovanje djelatnosti nad kojima proizvođač ima potpunu kontrolu („izravni aspekti okoliša”) i onih koje proizlaze iz interakcije s trećim stranama i na koje proizvođač EEO-a može utjecati u razumnoj mjeri („neizravni aspekti okoliša”). Pregled ključnih tokova materijala u vrijednosnom lancu proizvodnje električne i elektroničke opreme i uređaja (EEO)
Overview of key material flows of the electrical and electronic equipment (EEE) manufacturing value chain
Ovaj referentni dokument podijeljen je na tri glavna odjeljka (tablica 2-1.) koji obuhvaćaju, iz perspektive proizvođača, glavne aspekte okoliša u vrijednosnom lancu električne i elektroničke opreme i uređaja.
This reference document is divided into three main sections (Table 2-1) which cover, from the perspective of the manufacturers, the main environmental aspects along the value chain of the electrical and electronic equipment.
Tablica 2-1.
Main environmental aspects addressed
Glavni aspekti okoliša koji su u njemu obrađeni
BEMPs for manufacturing processes
Najbolje prakse upravljanja okolišem za proizvodne procese
This section covers the activities related to core electrical and electronic equipment manufacturing operations.
Ovaj odjeljak obuhvaća aktivnosti koje se odnose na osnovne operacije u proizvodnji električne i elektroničke opreme i uređaja.
Component manufacturing and assembly
Proizvodnja i montaža komponenata
Final product assembly
Sklapanje završnog proizvoda
Plant utilities
Infrastruktura pogona
Site management
Upravljanje lokacijom
BEMPs for supply chain management
Najbolje prakse upravljanja okolišem za upravljanje lancem opskrbe
This section deals with the management of the supply chain by electrical and electronic equipment manufacturers.
Ovaj odjeljak odnosi se na upravljanje lancem opskrbe koje obavljaju proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja.
It focuses on the operations that companies in the sector can put in place to sustainably source materials, substitute hazardous substances and reduce the biodiversity impacts of their supply chain.
Usmjeren je na aktivnosti koje društva u tom sektoru mogu uspostaviti kako bi održivo dobavljala sirovine, zamijenila opasne tvari i smanjila učinke na biološku raznolikost u svojem lancu opskrbe.
Sourcing of materials and components
Utvrđivanje izvora materijala i komponenata
Communication with and management of suppliers
Komunikacija s dobavljačima i upravljanje njima
Product design
Dizajn proizvoda
BEMPs fostering a more circular economy
Najbolje prakse upravljanja okolišem za poticanje snažnijeg kružnog gospodarstva
This section deals with management and strategic practices that electrical and electronic equipment manufacturers can implement to foster a more circular economy, such as changing design practices, remanufacturing products, or developing more sustainable business models.
Ovaj se odjeljak odnosi na upravljačke i strateške prakse koje proizvođači električne i elektroničke opreme i uređaja mogu provoditi za poticanje snažnijeg kružnog gospodarstva, kao što su promjena praksa povezanih s dizajnom, ponovna proizvodnja proizvoda ili razvijanje održivijih poslovnih modela.
Product design/Development of business models
Dizajn proizvoda/razvoj poslovnih modela