natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission therefore concludes that financing of Estonian Air through the EUR 2,48 million capital injection (measure 1) did not entail an undue advantage to Estonian Air and therefore excludes the presence of State aid, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) of the Treaty would be met.
Komisija stoga zaključuje da financiranje poduzetnika Estonian Air u obliku dokapitalizacije od 2,48 milijuna EUR (mjera 1.) ne sadržava neopravdanu prednost za Estonian Air i stoga isključuje postojanje državne potpore, pri čemu nije potrebno dalje procjenjivati jesu li ispunjeni ostali kumulativni uvjeti iz članka 107. stavka 1. Ugovora.
In June 2009, Estonian Air sold its ground handling business to the 100 % State-owned Tallinn Airport for EUR 2,4 million (measure 2).
U lipnju 2009. Estonian Air prodao je svoje poslovanje povezano sa zemaljskim uslugama Zračnoj luci Tallinn koja je u 100-postotnom vlasništvu države za 2,4 milijuna EUR (mjera 2.).
In order to determine the price, no open, transparent and unconditional tender took place and no valuation was carried out by independent valuators.
Za određivanje cijene nije proveden nikakav otvoreni, transparentni i bezuvjetni natječaj te nije bilo ocjene neovisnih procjenitelja.
Instead, the price was fixed through direct negotiations between Tallinn Airport and Estonian Air.
Umjesto toga, cijena je utvrđena u izravnim pregovorima između Zračne luke Tallinn i poduzetnika Estonian Air.
The Commission observes that in the absence of a tender or an independent valuation it cannot exclude the presence of aid.
Komisija primjećuje da zbog izostanka natječaja ili neovisne ocjene ne može isključiti postojanje potpore.
Therefore, the Commission needs to assess the transaction and its context in detail to determine whether it provided Estonian Air with any undue advantage.
Stoga Komisija treba detaljno procijeniti taj posao i njegov kontekst kako bi odredila je li poduzetniku Estonian Air pružena neopravdana prednost.
Estonia clarified in the course of the formal investigation procedure that the ground handling business was profitable between 2005 and 2008, namely the years preceding the sale.
Estonija je tijekom službenog istražnog postupka pojasnila da je poslovanje povezano sa zemaljskim uslugama bilo profitabilno između 2005. i 2008., odnosno u godinama koje su prethodile prodaji.
In addition, the transaction took the form of an asset sale excluding liabilities and employees and other ‘legacy costs’.
Osim toga, posao je uključivao prodaju imovine, isključujući obveze i zaposlenike te druge „naslijeđene troškove”.
In order to determine the price, the book value of the assets was established as a floor price.
Kako bi se odredila cijena, knjigovodstvena vrijednost imovine utvrđena je kao minimalna cijena.
Furthermore, the Estonian authorities submitted their internal analysis demonstrating that the enterprise value-to-sales multiple (EV/sales) [35] for the transaction corresponds to multiples observed in several other transactions where a target company was a ground handling business.
Nadalje, estonska nadležna tijela dostavila su svoju internu analizu iz koje je vidljivo da multiplikator vrijednosti ukupnog operativno uloženog kapitala i prihoda od prodaje poduzeća (engl. EV/sales) [35] za taj posao odgovara multiplikatorima koji su zabilježeni u nekoliko drugih poslova u kojima je ciljno društvo bilo poduzeće koje pruža zemaljske usluge.
That would seem to suggest that the transaction took place on market terms.
Prema tome se čini da je posao izvršen u tržišnim uvjetima.
Moreover, Estonia claims that Tallinn Airport, despite being 100 % State-owned, is independent from the State and that the members of the management and supervisory boards are independent business people and not representatives of the State.
Estonija, nadalje, naglašava da je Zračna luka Tallinn, iako je u 100-postotnom vlasništvu države, neovisna od države te da su svi članovi uprave i nadzornog odbora neovisni poslovni ljudi, a ne predstavnici države.
In the rescue aid opening decisions, the Commission raised doubts as to whether the actions of Tallinn Airport could be deemed imputable to the State in view of the fact that the Ministry of Economic Affairs and Communications was the only shareholder of Tallinn Airport and that it came within the Ministry’s jurisdiction.
U odlukama o pokretanju postupka u pogledu potpore za sanaciju Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga mogu li se postupanja Zračne luke Tallinn pripisati državi s obzirom na činjenicu da je Ministarstvo gospodarskih poslova i komunikacija bilo jedini dioničar Zračne luke Tallinn i da je ona bila u nadležnosti tog Ministarstva.
However, the Court of Justice of the European Union has consistently held that measures taken by public undertakings under State control are not per se attributable to the State.
Međutim, Sud Europske unije dosljedno je u svojim odlukama smatrao da se mjere javnih poduzeća pod kontrolom države ne mogu same po sebi pripisivati državi.
Indeed, the Court of Justice explained in Stardust Marine and subsequent case-law that in order to conclude on imputability it is necessary to ‘examine whether the public authorities must be regarded as having been involved, in one way or another, in the adoption of [the] measures’ [36].
Sud je u predmetu Stardust Marine i daljnjoj sudskoj praksi objasnio da je za zaključivanje o mogućnosti pripisivanja državi nužno „ispitati mora li se tijela javne vlasti smatrati uključenima, na bilo koji način, u donošenje [tih] mjera” [36].
In relation to measure 2, the Commission cannot conclude that the decision of Tallinn Airport to invest in Estonian Air was imputable to the State.
U pogledu mjere 2. Komisija ne može zaključiti da se odluka Zračne luke Talinn u pogledu ulaganja u Estonian Air mogla pripisati državi.
Also, the Commission did not find either any indirect evidence in this respect in the sense of the Stardust Marine case-law.
Osim toga, Komisija u tom pogledu nije našla ni neizravne dokaze u smislu sudske prakse Stardust Marine.
For those reasons, the Commission considers that Tallinn Airport’s decision to participate to measure 2 is not imputable to Estonia.
Stoga Komisija smatra da se odluka Zračne luke Tallinn o sudjelovanju u mjeri 2. ne može pripisati Estoniji.
Since Tallinn Airport’s decision to participate to measure 2 was not imputable to the State and since the transaction seemingly took place on market terms, the Commission excludes the presence of State aid in relation to measure 2, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) of the Treaty are met.
Budući da se odluka Zračne luke Tallinn o sudjelovanju u mjeri 2. ne može pripisati državi i da se čini kako je posao izvršen pod tržišnim uvjetima, Komisija isključuje postojanje državne potpore u pogledu mjere 2., pri čemu nije potrebno dalje procjenjivati jesu li ispunjeni ostali kumulativni uvjeti iz članka 107. stavka 1. Ugovora.
In relation to the 2010 capital injection (measure 3), Estonia explained in the course of the formal investigation procedure that the State injected EUR 17,9 million in cash while SAS converted into equity a EUR 2 million loan.
U pogledu dokapitalizacije iz 2010. (mjera 3.) Estonija je tijekom službenog istražnog postupka objasnila da je država unijela 17,9 milijuna EUR u novcu, dok je SAS pretvorio zajam od 2 milijuna EUR u vlasnički kapital.
At the same time, SAS acquired Cresco’s stake in Estonian Air for EUR […] million (in exchange for a EUR […] million loan write-off that Cresco held with SAS).
Istodobno je SAS stekao udjel banke Cresco u poduzetniku Estonian Air za […] milijuna EUR (u zamjenu za otpis zajma od […] milijuna EUR koji je Cresco imao u grupi SAS).
As a result, Cresco ceased to be a shareholder, the State’s participation increased to 90 % and SAS’s participation was diluted to 10 %.
Kao rezultat toga, Cresco je prestao biti dioničar, državni udjel povećao se na 90 %, a udjel grupe SAS razvodnjen je na 10 %.
Estonia argues that its decision to invest again in Estonian Air was based on the 2010 business plan.
Estonija tvrdi da se njezina odluka o ponovnom ulaganju u Estonian Air temeljila na poslovnom planu iz 2010.
The Commission first notes that the injections of the State and SAS took place under different forms and in amounts not in proportion to the shareholdings.
Komisija najprije napominje da su država i SAS unijeli sredstva u različitim oblicima i iznosima koji nisu razmjerni udjelima.
An injection of EUR 17,9 million of fresh money by the State is not comparable to SAS’ debt-to-equity swap of EUR 2 million, in particular since Estonia has not provided evidence that the loan was fully collateralised and thus that SAS would have assumed new risk by converting the loan into equity.
Unos svježeg novca od 17,9 milijuna EUR koji je provela država ne može se usporediti sa zamjenom duga za vlasnički kapital od 2 milijuna EUR koju je proveo SAS, a posebno jer Estonija nije dostavila dokaze da je zajam u potpunost osiguran te da bi SAS stoga preuzeo novi rizik pretvaranjem zajma u vlasnički kapital.
As regards the debt write-off by SAS of a EUR […] million that Cresco held with SAS in exchange for Cresco’s shares in Estonian Air, the Commission observes that this operation did not entail fresh money for Estonian Air.
U pogledu otpisa duga od […] milijuna EUR koji je SAS izvršio za dug koji Cresco ima u grupi SAS u zamjenu za dionice banke Cresco u poduzetniku Estonian Air Komisija primjećuje da ta aktivnost nije uključivala svježi novac za Estonian Air.
Moreover, it is uncertain whether SAS run new risk by accepting the debt write-off in exchange for Cresco’s shares in Estonian Air.
Nadalje, nejasno je je li SAS preuzeo novi rizik prihvaćanjem otpisa duga u zamjenu za dionice banke Cresco u poduzetniku Estonian Air.
These elements are sufficient to allow the Commission to conclude that measure 3 was not carried out on pari passu terms.
Na temelju tih elemenata Komisija može zaključiti da mjera 3. nije provedena pod uvjetima pari passu.
The Estonian authorities argue that measure 3 was MEIP-conform since it was adopted on the basis of the 2010 business plan, which they consider robust and credible.
Estonska nadležna tijela tvrde da je mjera 3. bila u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu jer je donesena na temelju poslovnog plana 2010. koji smatraju stabilnim i vjerodostojnim.
According to the plan, Estonian Air would break even already in 2013 if it changed the fleet in accordance with the plan, and would remain significantly profitable thereafter until at least 2020.
U skladu s tim planom Estonian Air postigao bi razinu isplativosti već 2013. ako bi promijenio flotu prema tom planu te bi nakon toga ostvario znatnu dobit barem do 2020.
The Commission acknowledges that the 2010 business plan analyses the situation of the airline, but it nonetheless has shortcomings that do not make it a reliable basis for a market-oriented investment decision.
Komisija priznaje da se u poslovnom planu 2010. analizira stanje tog zračnog prijevoznika, ali on ipak ima nedostatke zbog čega ne čini pouzdanu osnovu za donošenje odluke o ulaganju usmjerenom na tržište.
For instance, the financial forecasts are based on overly ambitious passenger growth numbers (average annual growth above 6 % for the period 2010-2020).
Na primjer, financijske prognoze temelje se na pretjerano ambicioznom rastu broja putnika (prosječni godišnji rast veći od 6 % za razdoblje 2010.–2020.).
However, IATA also indicates that this recovery will be very unevenly divided geographically and that a rapid recovery is not to be expected in Europe [37].
Međutim, IATA napominje i da će se taj oporavak geografski vrlo neravnomjerno raspodijeliti i da u Europi ne treba očekivati brzi oporavak [37].
Another shortcoming is that the sensitivity analysis of the 2010 business plan appears insufficient.
Drugi je nedostatak činjenica da se analiza osjetljivosti poslovnog plana iz 2010. čini nedostatnom.
As regards the risk of lower passenger numbers, the plan states that a 10 % decrease in the number of passengers would reduce by approximately EUR 6,4 million the net result for the first two years, which would more than double the negative net results expected for those two years.
U pogledu rizika od nižeg broja putnika u planu se navodi da bi se smanjenjem broja putnika za 10 % neto rezultat za prve dvije godine smanjio otprilike za 6,4 milijuna EUR, što bi više nego udvostručilo negativne neto rezultate koji se očekuju za te dvije godine.
However, the 2010 business plan does not indicate the consequences for the overall period analysed and specific corrective actions to be taken.
Međutim, u poslovnom planu 2010. ne navode se posljedice za ukupno analizirano razdoblje i specifične korektivne mjere koje je potrebno poduzeti.
The Commission also highlights that Cresco decided not to invest further in Estonian Air and instead decided to sell its stake to SAS.
Komisija naglašava i da je Cresco odlučio ne ulagati dalje u Estonian Air te, umjesto toga, prodati svoj udjel grupi SAS.
While Cresco may have had various reasons for doing so, it appears logical to consider that the 2010 business plan was not sufficient to reassure the private investor about its return on investment.
Iako je Cresco mogao to učiniti zbog različitih razloga, čini se logičnim smatrati da se poslovnim planom 2010. nije moglo ponovno uvjeriti tog privatnog ulagača u povrat njegova ulaganja.
A similar argument can be applied to SAS, who decided to participate in the 2010 capital injection but not in proportion to its stake and therefore was diluted to just 10 % from its previous 49 % stake.
Sličan se argument može primijeniti na SAS koji je odlučio sudjelovati u dokapitalizaciji iz 2010., ali ne razmjerno svojem udjelu koji je stoga razvodnjen na samo 10 % s prethodnih 49 %.
The Estonian authorities also argue that a valuation undertaken by the State in 2010 came to the conclusion that the airline would have positive value following the investment.
Estonska nadležna tijela tvrde i da se na temelju vrednovanja koje je država provela 2010. zaključilo da bi taj zračni prijevoznik ostvario pozitivnu vrijednost nakon ulaganja.
However, the Commission cannot consider this valuation as a valid basis for accepting the investment by a hypothetical private investor.
Međutim, Komisija to vrednovanje ne može smatrati valjanom osnovnom na temelju koje bi hipotetski privatni ulagač prihvatio ulaganje.
First, the valuation itself points out substantial risks, uncertainties and sensitivity to the assumptions used and states that its forecasts should be regarded with caution [38].
Kao prvo, u samom se vrednovanju upućuje na značajne rizike, nesigurnosti i osjetljivost s obzirom na upotrijebljene pretpostavke te se navodi da bi prognoze trebalo pažljivo uzimati u obzir [38].
Further, some crucial assumptions underlying the valuation are not substantiated.
Nadalje, neke ključne pretpostavke na kojima se temelji vrednovanje nisu potkrijepljene.
In particular, the basis for establishing the substantial terminal value (representing more than 60 % of the resulting total discounted cash flow) is not indicated.
Točnije, nije navedena osnova za utvrđivanje znatne terminalne vrijednosti (koja predstavlja više od 60 % nastalog ukupnog diskontiranog novčanog toka).
Choosing a lower terminal value could even lead to a negative total value of equity.
Odabir niže terminalne vrijednosti mogao bi čak dovesti do negativne ukupne vrijednosti vlasničkog kapitala.
Secondly, the valuation states that the measures of the 2010 business plan may not be sufficient to solve some of the sustainability problems of Estonian Air (e.g. the loss-making operation of the turboprop aircraft Saab 340).
Kao drugo, u vrednovanju se navodi da mjere iz poslovnog plana 2010. možda nisu dovoljne za rješavanje nekih problema održivosti poduzetnika Estonian Air (npr. operacije zrakoplova s turbopropelerskim motorom tipa Saab 340 koje bilježe gubitke).
Therefore, the cash-flow-based calculation assumes additional changes and thus deviates from the 2010 business plan which represents the basis for the investment.
Stoga se u izračunu na temelju novčanog toka pretpostavljaju dodatne promjene i time odstupa od poslovnog plana 2010. koji predstavlja osnovu za ulaganje.
Thirdly, the valuation based on comparison with other airlines is extremely fragile.
Kao treće, vrednovanje na temelju usporedbe s drugim zračnim prijevoznicima iznimno je osjetljivo.
It compares Estonian Air with only five airlines, of which three have capacities several times bigger than Estonian Air’s.
U njemu se Estonian Air uspoređuje samo s pet zračnih prijevoznika, od kojih tri imaju kapacitete koji su nekoliko puta veći od kapaciteta poduzetnika Estonian Air.
Further, due to the bad financial situation of Estonian Air, the only reference basis that could realistically be used is the price-to-sales-revenue ratio whereas ratios based on other indicators give very different results.
Nadalje, zbog loše financijske situacije poduzetnika Estonian Air kao referentna osnovna realno se mogao upotrijebiti samo omjer cijene i prihoda od prodaje, dok omjeri na temelju drugih pokazatelja daju vrlo različite rezultate.
Fourthly, even accepting its results, the valuation does not explain why a private investor would have agreed to inject EUR 17,9 million in fresh capital to hold 90 % of the shares of a company whose total value of equity is estimated at only EUR [0-10] million (or as a maximum EUR [5-15] million).
Kao četvrto, čak i ako se prihvate ti rezultati, vrednovanjem se ne objašnjava zašto bi privatni ulagač pristao unijeti 17,9 milijuna EUR svježeg kapitala kako bi stekao 90 % dionica društva čija je ukupna vrijednost vlasničkog kapitala procijenjena na samo [0–10] milijuna EUR (ili najviše [5–15] milijuna EUR).
Finally, the Estonian authorities did not analyse any counterfactual situation to the capital increase in order to compare the expected return on their investment with results of possible alternative scenarios.
Konačno, estonska nadležna tijela nisu analizirala hipotetsku situaciju u odnosu na povećanje kapitala kako bi usporedila očekivani povrat svojeg ulaganja s rezultatima mogućih drugih scenarija.
While it might make economic sense for an existing shareholder to invest additional capital into an ailing company to safeguard its investment, such an investor would normally compare such investment to the costs/revenues of possible alternative scenarios, possibly including the liquidation of the company.
Iako se s ekonomskom stajališta može opravdati dodatno ulaganje postojećeg dioničara u društvo u poteškoćama kako bi zaštitio svoje ulaganje, taj bi ulagač obično usporedio to ulaganje s troškovima/prihodima mogućih drugih scenarija, uključujući možda i likvidaciju društva.
In addition, the submission of the Estonian authorities of 9 April 2014 suggests that the capital increase was not motivated solely by the economic attractiveness of the investment.
Osim toga, u podnesku estonskih nadležnih tijela od 9. travnja 2014. upućuje se na to da povećanje kapitala nije bilo motivirano samo ekonomskom privlačnošću ulaganja.
Estonia acknowledges that the objective of the 2010 business plan to secure long-term flight connections to important business destinations ‘coincided with the State’s own macroeconomic policy goals’.
Estonija priznaje da je cilj poslovnog plana 2010. u pogledu dugoročnog osiguranja letova prema važnim poslovnom odredištima „bio u skladu s vlastitim ciljevima makroekonomske politike države”.
Although Estonia argues that these considerations were not the sole drivers of the State’s investment decision, this suggests that the State was not solely taking into consideration profit-seeking motives.
Iako Estonija tvrdi da država nije donijela odluku o ulaganju samo na temelju tih razmatranja, time se upućuje na to da država nije razmatrala samo mogućnost ostvarivanja dobiti.
In this respect, it appears that members of the Estonian Government at the time of measure 3 stated that ‘[the Government’s] stance has been that Estonian Air is a strategic company for the country and we are prepared to take a majority stake’ [39] and that ‘it’s very important to have flights from […] Tallinn to some other important cities’ [40], which do not appear to be concerns that a prudent market investor would take into consideration at the time of making an investment decision.
U tom se pogledu čini da su članovi tadašnje estonske vlade za mjeru 3. naveli da je „[vlada] smatrala da je Estonian Air strateško društvo za zemlju te da su bili spremni preuzeti većinski udjel” [39] i da je „vrlo važno imati letove od […] Tallinn do drugih važnih gradova” [40], a čini se da to nisu razmatranja koja bi razborit ulagač na tržištu uzeo u obzir u trenutku donošenja odluke o ulaganju.
In this respect, the Commission recalls that in the Boch judgement the Court indicated that ‘the test is, in particular, whether in similar circumstances a private shareholder, having regard to the foreseeability of obtaining a return and leaving aside all social, regional policy and sectoral consideration would have subscribed the capital in question’ [41].
U tom pogledu Komisija podsjeća da je Sud u presudi Boch naveo da je „relevantno bi li privatni dioničar upisao predmetni kapital u sličnim okolnostima, uzimajući u obzir predvidljivost ostvarivanja povrata i ako se zanemare sva socijalna pitanja, pitanja regionalne politike i sektorska pitanja” [41].
Overall, taking into account the absence of any private investor willing to invest fresh money into Estonian Air in a way similar to the State, the weaknesses of the 2010 business plan and the existence of macroeconomic objectives not relevant for any private investor, the Commission concludes that measure 3 was not MEIP-conform.
Ukupno gledano, uzimajući u obzir činjenicu da ne postoji privatni ulagač koji bi bio spreman uložiti svjež novac u Estonian Air slično kao država, slabosti poslovnog plana 2010. i postojanje makroekonomskih ciljeva koji nisu relevantni privatnim ulagačima, Komisija zaključuje da mjera 3. nije bila u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu.
In addition, for a measure to constitute State aid, it must stem from State resources and be imputable to the State.
Osim toga, kako bi činila državnu potporu, mjera mora proizlaziti iz državnih sredstava i mora je se moći pripisati državi.
This criterion is not disputed in relation to the 2010 capital injection, given that it was the Ministry of Economic Affairs and Communication of Estonia, as shareholder of the airline, who injected the cash from the State budget.
Taj se kriterij ne osporava u pogledu dokapitalizacije iz 2010. jer je Ministarstvo gospodarskih poslova i komunikacija Estonije, kao dioničar tog zračnog prijevoznika, uložilo novac iz državnog proračuna.
Finally, the Commission observes that the measure affects trade and threatens to distort competition between Member States as Estonian Air is in competition with other airlines of the European Union, in particular since the entry into force of the third stage of liberalisation of air transport (‘third package’) on 1 January 1993 [42].
Konačno, Komisija primjećuje da se mjerom utječe na trgovinu i prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje među državama članicama jer se Estonian Air natječe s drugim zračnim prijevoznicima Europske unije, posebno od stupanja na snagu treće faze liberalizacije zračnog prometa („treći paket) 1. siječnja 1993.
Measure 3 thus enabled Estonian Air to continue operating so that it would not have to face, as other competitors, the consequences normally deriving from its poor financial results.
Stoga je mjerom 3. poduzetniku Estonian Air omogućeno nastavljanje s radom, a da se nije morao, kao drugi konkurenti, suočiti s posljedicama koje obično proizlaze iz njegove teške financijske situacije.
The Commission therefore concludes that measure 3 entailed State aid in favour of Estonian Air.
Komisija stoga zaključuje da mjera 3. čini državnu potporu u korist poduzetnika Estonian Air.