natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Council Decision 98/249/EC of 7 October 1997 on the conclusion of the Convention for the protection of the marine environment of the north-east Atlantic (OJ L 104, 3.4.1998, p. 1).
Odluka Vijeća 98/249/EZ od 7. listopada 1997. o sklapanju Konvencije o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika (SL L 104, 3.4.1998., str. 1.).
Council Decision 2000/706/EC of 7 November 2000 concerning the conclusion, on behalf of the Community, of the Convention for the Protection of the Rhine (OJ L 289, 16.11.2000, p. 30).
Odluka Vijeća 2000/706/EZ od 7. studenoga 2000. o zaključivanju, u ime Zajednice, Konvencije za zaštitu rijeke Rajne (SL L 289, 16.11.2000., str. 30.).
Council Decision 2002/628/EC of 25 June 2002 on the conclusion, on behalf of the European Community, of the Cartagena Protocol on Biosafety (OJ L 201, 31.7.2002, p. 48).
Odluka Vijeća 2002/628/EZ od 25. lipnja 2002. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Kartagenskog protokola o biološkoj sigurnosti (SL L 201, 31.7.2002., str. 48.).
Council Decision 2005/370/EC of 17 February 2005 on the conclusion on behalf of the European Community of the Convention on access to information, public participation in decision-making and access to justice in environmental matters (OJ L 124, 17.5.2005, p. 1).
Odluka Vijeća 2005/370/EZ od 17. veljače 2005. o zaključivanju, u ime Europske zajednice, Konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (SL L 124, 17.5.2005., str. 1.).
Council Decision 2006/61/EC of 2 December 2005 on the conclusion, on behalf of the European Community, of the UN-ECE Protocol on Pollutant Release and Transfer Registers (OJ L 32, 4.2.2006, p. 54).
Odluka Vijeća 2006/61/EZ od 2. prosinca 2005. o sklapanju, u ime Europske zajednice, UNECE Protokola o registrima ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari (SL L 32, 4.2.2006., str. 54.).
Council Decision 2006/730/EC of 25 September 2006 on the conclusion, on behalf of the European Community, of the Rotterdam Convention on the Prior Informed Consent Procedure for certain hazardous chemicals and pesticides in international trade (OJ L 299, 28.10.2006, p. 23).
Odluka Vijeća 2006/730/EZ od 25. rujna 2006. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Roterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemijske tvari i pesticide u međunarodnoj trgovini (SL L 299, 28.10.2006., str. 23.).
Council Decision 2006/871/EC of 18 July 2005 on the conclusion on behalf of the European Community of the Agreement on the Conservation of African-Eurasian Migratory Waterbirds (OJ L 345, 8.12.2006, p. 24).
Odluka Vijeća 2006/871/EZ od 18. srpnja 2005. o zaključivanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma o zaštiti afričko-euroazijskih migratornih ptica močvarica (SL L 345, 8.12.2006., str. 24.).
Council Decision 2008/871/EC of 20 October 2008 on the approval, on behalf of the European Community, of the Protocol on Strategic Environmental Assessment to the 1991 UN/ECE Espoo Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context (OJ L 308, 19.11.2008, p. 33).
Odluka Vijeća 2008/871/EZ od 20. listopada 2008. o odobravanju Protokola o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš uz UN/ECE Konvenciju o procjeni utjecaja na okoliš u prekograničnom kontekstu donesenu 1991. u Espoou, u ime Europske zajednice (SL L 308, 19.11.2008., str. 33.).
Council Decision 2011/731/EU of 8 November 2011 on the conclusion, on behalf of the European Union, of the 2006 International Tropical Timber Agreement (OJ L 294, 12.11.2011, p. 1).
Odluka Vijeća 2011/731/EU od 8. studenoga 2011. o sklapanju, u ime Europske unije, Međunarodnog sporazuma o tropskom drveću iz 2006. (SL L 294, 12.11.2011., str. 1.).
Council Decision (EU) 2015/451 of 6 March 2015 concerning the accession of the European Union to the Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES) (OJ L 75, 19.3.2015, p. 1).
Odluka Vijeća (EU) 2015/451 od 6. ožujka 2015. o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) (SL L 75, 19.3.2015., str. 1.).
Proposal for a Council Decision, submitted by the Commission on 2 February 2016, on the conclusion of the Minamata Convention on Mercury (COM(2016) 42 final).
Prijedlog odluke Vijeća, koji je Komisija podnijela 2. veljače 2016., o sklapanju Minamatske konvencije o živi (COM(2016) 42 final).
This appropriation is intended to cover the Agency’s staff, administrative and operational expenditure for the activities related to the implementation of legislation on the export and import of dangerous chemicals.
Ova odobrena sredstva namijenjena su pokrivanju rashoda za osoblje Agencije, administrativnih rashoda i rashoda poslovanja za aktivnosti povezane s provedbom zakonodavstva o izvozu i uvozu opasnih kemikalija.
The establishment plan of the European Chemicals Agency is set out in Annex ‘Staff’ to this section.
Plan radnih mjesta Europske agencije za kemikalije utvrđen je u prilogu „Osoblje” ovom dijelu.
The Union contribution for 2017 amounts to a total of EUR 1183000. An amount of EUR 43463 coming from the recovery of 2015 surplus is added to the amount of EUR 1139537 entered in the budget.
Ukupni doprinos Unije za 2017. iznosi 1183000 EUR. Iznos od 1139537 EUR osiguran povratom viška iz 2015. dodaje se iznosu od 43463 EUR unesenom u proračun.
This appropriation is intended to cover the Agency’s staff, administrative and operational expenditure.
Ova odobrena sredstva namijenjena pokrivanju rashoda za osoblje Agencije, administrativnih rashoda i rashoda poslovanja.
The mission of the Agency is to provide the Union and the Member States with objective, reliable and comparable information on the environment at Union level, thus enabling them to take the requisite measures to protect the environment, to assess the results of such measures and to inform the public.
Misija je Agencije dostaviti Uniji i državama članicama objektivne, pouzdane i usporedive podatke o okolišu na razini Unije te im tako omogućiti da poduzmu potrebne mjere za zaštitu okoliša, procijene rezultate takvih mjera i obavijeste javnost.
Any revenue from the Swiss Confederation’s contribution to participation in Union programmes entered in Item 6 0 3 3 of the statement of revenue may give rise to the provision of additional appropriations in accordance with points (e), (f) and (g) of Article 21(2) of the Financial Regulation.
Svi prihodi od doprinosa Švicarske Konfederacije za potrebe sudjelovanja u programima Unije uneseni u stavku 6 0 3 3 računa prihoda mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima u skladu s člankom 21. stavkom 2. točkama (e), (f) i (g) Financijske uredbe.
The amounts repaid in accordance with Article 20 of Commission Delegated Regulation (EU) No 1271/2013 constitute assigned revenue (point (c) of Article 21(3) of the Financial Regulation) to be charged to Item 6 6 0 0 of the general statement of revenue.The establishment plan of the European Environment Agency is set out in Annex ‘Staff’ to this section.
Iznosi vraćeni u skladu s člankom 20. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1271/2013 čine namjenske prihode (članak 21. stavak 3. točka (c) Financijske uredbe) koji se unose u stavku 6 6 0 0 općeg računa prihoda. Plan radnih mjesta Europske agencije za okoliš utvrđen je u prilogu „Osoblje” ovom dijelu.
The Union contribution for 2017 amounts to a total of EUR 36309240. An amount of EUR 1142835 coming from the recovery of 2015 surplus is added to the amount of EUR 35166405 entered in the budget.
Ukupni doprinos Unije za 2017. iznosi 36309240 EUR. Iznos od 1142835 EUR osiguran povratom viška iz 2015. dodaje se iznosu od 1142835 EUR unesenom u proračun.
This appropriation is intended to cover payments in respect of commitments remaining to be settled from previous years and resulting from the general objectives of the previous LIFE programmes and from other programmes and general actions based on the Community environmental action programme.
Ova odobrena sredstva namijenjena su pokrivanju plaćanja koja se odnose na nepodmirene obveze iz prethodnih godina i koja proizlaze iz općih ciljeva prijašnjih programa LIFE i ostalih programa i općih aktivnosti koje se temelje na akcijskom programu Zajednice u području zaštite okoliša.
Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds (OJ L 103, 25.4.1979, p. 1).
Direktiva Vijeća 79/409/EEZ od 2. travnja 1979. o očuvanju divljih ptica (SL L 103, 25.4.1979., str. 1.).
Regulation (EC) No 1655/2000 of the European Parliament and of the Council of 17 July 2000 concerning the Financial Instrument for the Environment (LIFE) (OJ L 192, 28.7.2000, p. 1).
Uredba (EZ) br. 1655/2000 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. srpnja 2000. o Financijskom instrumentu za okoliš (LIFE) (SL L 192, 28.7.2000., str. 1.).
Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 laying down the Sixth Community Environment Action Programme (OJ L 242, 10.9.2002, p. 1).
Odluka br. 1600/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. srpnja 2002. o utvrđivanju Šestog akcijskog programa Zajednice za okoliš (SL L 242, 10.9.2002., str. 1.).
Regulation (EC) No 2152/2003 of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 concerning monitoring of forests and environmental interactions in the Community (Forest focus) (OJ L 324, 11.12.2003, p. 1).
Uredba (EZ) br. 2152/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o praćenju šuma i međusobnih ekoloških utjecaja u Zajednici (Šume u fokusu) (SL L 324, 11.12.2003., str. 1.).
Moving towards a circular economy is at the heart of the resource efficiency agenda established under the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth.
Razvoj kružnog gospodarstva u središtu je programa o učinkovitosti resursa donesenog u okviru strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast.
This transboundary, transnational pilot project will cover all Member States.
Tim prekograničnim i međudržavnim pilot-projektom obuhvatit će se sve države članice.
It is fully in line with the Commission communication entitled ‘Towards a circular economy: A zero waste programme for Europe’ (COM(2014) 398 final), as well as with the European Parliament resolution of 9 July 2015 on resource efficiency: moving towards a circular economy (Texts adopted, P8_TA(2015)0266).
U potpunosti je u skladu s komunikacijom Komisije pod nazivom „Prema kružnom gospodarstvu: program nulte stope otpada za Europu” (COM(2014) 398 final) te s rezolucijom Europskog parlamenta od 9. srpnja 2015. o učinkovitosti resursa: prijelaz prema kružnom gospodarstvu (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0226).
This pilot project has the following main objectives:
Glavni su ciljevi ovog pilot-projekta sljedeći:
to identify, analyse and foster all best innovative practices and existing networks for green solutions, thus facilitating knowledge transfer and exchanges of innovations in the circular economy,
utvrđivanje, analiza i poticanje svih najboljih inovativnih praksi i postojećih mreža za zelena rješenja, čime se olakšava prijenos znanja i razmjena inovacija u kružnom gospodarstvu;
to develop capacity and innovation potential and provide in-depth analysis to empower researchers, industry, communities and individuals to tap into new and innovative opportunities in the green circular economy, thus meeting current and future societal challenges.
razvoj kapaciteta i inovacijskog potencijala te pružanje temeljite analize kojom bi se istraživačima, industriji, zajednicama i pojedincima omogućilo iskorištavanje novih i inovativnih mogućnosti u okviru zelenoga kružnog gospodarstva radi suočavanja s trenutačnim i budućim društvenim izazovima.
The project will last for 2 years and will focus on the following key activities:
Projekt će trajati dvije godine i usredotočit će se na sljedeće ključne aktivnosti:
producing an analysis identifying all existing innovative practices and existing networks for solutions and setting up a unified European Green Circular Economy Network encompassing all potentially existing networks so as to facilitate knowledge transfer and exchange best practices and innovations, as well as more circular economic models.
izradu analize kojom bi se utvrdile sve postojeće inovativne prakse i postojeće mreže povezane s rješenjima te uspostavila jedinstvena mreža europskoga zelenog kružnog gospodarstva kojom bi se obuhvatila sva potencijalna rješenja za prijenos znanja i razmjenu najboljih praksi i inovacija, kao i za uspostavu novih modela kružnoga gospodarstva.
The network can also provide a platform for joint problem solving and direct access to vital resources, such as research, analytical tools, funding and technical expertise.
Ta bi mreža također mogla pružiti platformu za zajedničko rješavanje problema i izravan pristup vitalnim resursima, kao što su istraživanja, analitički alati, financiranje i tehničko stručno znanje.
It could serve as an e-learning facility for circular economy capacity development,
Mogla bi služiti kao instrument za e-učenje u okviru razvoja kapaciteta kružnoga gospodarstva,
capacity building, development of innovation potential and awareness raising with the aim of sharing challenges, opportunities and best innovative practices, organisation of at least two forums on the green circular economy per year, as well as one kick-off conference and one closing conference in Brussels.
razvoj kapaciteta, razvoj inovacijskog potencijala i podizanje razine osviještenosti u cilju dijeljenja izazova, mogućnosti i najboljih inovativnih praksi, organizaciju najmanje dva foruma godišnje na temu zelenoga kružnog gospodarstva te jedne početne i jedne završne konferencije u Bruxellesu.
Structured around a series of training modules, the forums will encourage participants to actively reflect on how innovative solutions for switching to the circular economy can be adapted to their home countries.
Forumi će biti strukturirani oko niza modula za osposobljavanje te će se na njima poticati sudionike da aktivno razmotre načine na koje bi inovativna rješenja za prelazak na kružno gospodarstvo mogli prilagoditi za primjenu u svojoj zemlji.
They will focus on sustainable consumption and more efficient and profitable production, using fewer raw materials, with less pollution and waste in the process, and more consumer needs fulfilled, with less energy, water or waste; better use of resources and less waste production of waste, circular economy solutions and green standards, as well as circular economy investments in innovation and research, and fiscal policy instruments,
Bit će usmjereni na održivu potrošnju i na učinkovitiju i profitabilniju proizvodnju, smanjenu uporabu sirovina, smanjenje onečišćenja i otpada tijekom proizvodnog procesa te ispunjavanje više potreba potrošača uz smanjenu potrošnju energije i vode te manje otpada; učinkovitiju uporabu resursa i manju proizvodnju otpada, rješenja kružnoga gospodarstva i zelene standarde, kao i ulaganja kružnoga gospodarstva u inovacije i istraživanja te instrumente fiskalne politike,
producing a study providing in-depth analysis and policy options for specific sectors, such as urban planning, sustainable buildings, waste and water management, trade, food sector, fiscal policy, etc., and identifying case studies that provide detailed information about innovative practices and approaches in promoting the green circular economy in the regions.
izradu studije kojom bi se provela temeljita analiza te pružile političke mogućnosti za određene sektore, kao što su urbanističko planiranje, održive zgrade, gospodarenje otpadom i vodnim resursima, trgovina, prehrambeni sektor, fiskalna politika itd. te identificirale studije slučaja koje daju detaljne informacije o inovativnim praksama i pristupima u promicanju zelenoga kružnog gospodarstva u regijama.
It should suggest actions such as public investment in key areas, market-based instruments, and regulatory frameworks for Member States.
Studija bi trebala predložiti djelovanja kao što su javna ulaganja u ključnim područjima, tržišni instrumenti te regulatorni okviri za države članice.
Biodiversity loss is a major societal challenge.
Gubitak biološke raznolikosti glavni je društveni izazov.
To preserve European biodiversity, the Union imposed the Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (OJ L 206, 22.7.1992, p. 7) (‘Habitats Directive’), the cornerstone of Europe’s nature conservation policy.
Radi očuvanja biološke raznolikosti Unija je donijela Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.) („Direktiva o staništima”) koja je temelj europske politike očuvanja prirode.
Annex IV to that directive lists 27 of 34 salamander species, which Member States are obliged to protect against factors threatening their survival.
U Prilogu IV. toj Direktivi navedeno je 27 od 34 vrste daždevnjaka koje su države članice dužne zaštititi od čimbenika koji prijete njihovom opstanku.
Very recently, a novel fungal pathogen, Batrachochytrium salamandrivorans, emerged in Europe, where it is currently causing massive declines in salamander populations across three Member States, threatening the survival of most European salamander species.
Nedavno se u Europi pojavio novi gljivični patogen Batrachochytrium salamandrivorans gdje trenutačno uzrokuje masovno smanjenje populacije daždevnjaka diljem triju država članica i prijeti opstanku većine europskih vrsta daždevnjaka.
This pilot project will assist Member States in meeting their obligations under the Habitats Directive.
Ovim pilot-projektom pomoći će se državama članicama da ispune svoje obveze na temelju Direktive o staništima.
No opportunities are available under the Horizon 2020 programme to take such immediate action.
U okviru programa Obzor 2020. nisu na raspolaganju prilike za takvo hitno djelovanje.
This pilot project will design sustainable mitigation measures to counteract the impact of the epidemic caused by the fungus Batrachochytrium salamandrivorans, in both the short and long terms, in a joint effort by the most relevant Member States (based on the current occurrence of the fungus and the most salamander-diverse countries, including but not limited to Belgium, the Netherlands, Germany, the United Kingdom, France, Spain, Portugal, Italy and Greece).
Ovim pilot-projektom pripremit će se održive mjere ublaživanja kako bi se i kratkoročno i dugoročno suprotstavilo učinku epidemije koju uzrokuje gljivica Batrachochytrium salamandrivorans u suradnji s najrelevantnijim državama članicama (na temelju aktualne pojave gljivice i prema najvećoj raznolikosti jedinki daždevnjaka po državama to obuhvaća Belgiju, Nizozemsku, Njemačku, Ujedinjenu Kraljevinu, Francusku, Španjolsku, Portugal, Italiju i Grčku, ali nije na njih ograničeno).
In the short term (first 2 years) the pilot project will determine the current distribution of the fungus in threatened salamander populations across Europe.
Kratkoročno gledano (tijekom prvih dviju godina) u sklopu pilot-projekta utvrdit će se aktualna rasprostranjenost gljivice među populacijom daždevnjaka kojoj prijeti diljem Europe.
To prevent the spread of the fungus, the pilot project will also be used to investigate different methods (protective value of barriers, dilution effect of temporary removal of part of the population during an outbreak) in- and ex-situ in a multi-Member-State collaborative effort.
Radi sprečavanja širenja gljivice, u okviru projekta nastojat će se istražiti razne metode (zaštitna vrijednost barijera, učinak razrjeđenja zbog privremenog premještanja dijela populacije tijekom epidemije) na terenu i izvan njega u zajedničkom pothvatu većeg broja država članica.
In the long term (3 years), proof of concepts for vaccination strategies (increasing the amphibians' resistance to the fungus) and bioaugmentation strategies (steering the environment towards conditions that limit the fungus’ survival and impact on amphibians (e.g. Schmeller et al. 2014)) will be developed.
Dugoročno gledano (tri godine) razvijat će se dokazi koncepata strategije cijepljenja (povećanje otpornosti vodozemaca na tu gljivicu) i strategije bioaugmentacije (usmjeravanje okoliša prema uvjetima kojima se ograničava opstanak gljivice i njezin utjecaj na vodozemce (npr. Schmeller i drugi 2014.)).
There are a number of national and regional initiatives to enhance green infrastructure (GI) in the light of the Union’s Green Infrastructure Strategy (May 2013) and in recognition of the role GI plays in implementing the Union’s 2020 Biodiversity Strategy that requires restoration of at least 15 % of degraded ecosystems.
Postoji niz nacionalnih i regionalnih inicijativa za poboljšanje zelene infrastrukture u svjetlu Strategije Unije za zelenu infrastrukturu (svibanj 2013.) i priznavanje uloge koju zelena infrastruktura ima u provedbi Strategije Unije za biološku raznolikost 2020. kojom se zahtijeva obnova najmanje 15 % narušenih ekosustava.
One of the most effective ways of building urban GI is through urban planning, but planners require evidence-based assessment tools and best practices in GI to aid their decision-making.
Urbanističko planiranje jedan je od učinkovitijih načina izgradnje zelene infrastrukture u gradskom okruženju, no urbanistima su za donošenje odluka potrebni alati za procjenu i najbolje prakse koji su utemeljeni na dokazima.
This pilot project will develop protocols for the establishment of dedicated region/city-specific GI assessment schemes to aid climate change mitigation in cities.
Ovim pilot-projektom izradit će se protokoli za uspostavu namjenskih sustava procjene zelene infrastrukture za regije/gradove kako bi se pomoglo ublažiti klimatske promjene u gradovima.
The aim of the project is therefore to develop protocols to promote the creation, management and governance of GI.
Cilj je ovog projekta, stoga, razvijanje protokola kojima će se potaknuti stvaranje zelene infrastrukture i upravljanje njome.
A secondary aim is to examine GI’s potential role as a catalyst for engagement in increasing urban resilience in a number of contexts (within communities and organisations) in different urban socio-economic, climatic and cultural settings.
Sekundarni cilj je ispitivanje potencijala zelene infrastrukture da djeluje kao katalizator za jačanje otpornosti gradskih sredina u raznim pogledima (unutar zajednica i organizacija) i u raznovrsnim socioekonomskim, klimatskim i kulturnim okruženjima.
The purpose of the pilot project is to compile existing data and if necessary carry out further studies on the environmental impact of wind turbines, in particular their impact on bat and bird populations and their migration routes.
Cilj je ovog pilot-projekta prikupiti postojeće podatke i, u slučaju potrebe, provesti još studija o utjecaju vjetroturbina na okoliš, osobito njihova utjecaja na populacije šišmiša i ptica te na njihove migracijske rute.
On the basis of the data gathered, guidelines will be drawn up for large-scale implementation and, possibly, to serve as the basis for legislative proposals, with a view to mitigating — and where appropriate offsetting — the impact identified.
Na temelju prikupljenih podataka sastavit će se smjernice za široku primjenu koje će možda biti temelj za zakonodavne prijedloge u cilju ublažavanja i, kad je to moguće, neutraliziranja utvrđenog utjecaja.
The Coordination of Information on the Environment (Corine) programme was set up by the Commission in 1991 with the principal aims of defining and protecting biotopes, combating environmental pollution, mapping the different types of land cover and preserving the natural environment.
Program koordinacije informacija o okolišu (Corine) Komisija je uspostavila 1991., a glavni su mu ciljevi definiranje i zaštita biotopa, borba protiv onečišćenja okoliša, kartografiranje različitih vrsta zemljišnog pokrova i očuvanje prirodnog okoliša.