natgillin/translations-raw huggingface dataset:
create temporary grass leys on mixed farms: they are useful as a break crop to reduce the risk of erosion on arable land, while also enhancing soil fertility, especially by adding nitrogen;
sijanje privremenih travnjaka na mješovitim gospodarstvima: korisni su kao pretkultura za smanjenje opasnosti od erozije ratarskog tla, a istodobno poboljšavaju plodnost tla, posebice dodavanjem dušika,
incorporate weed management into rotation cycles to avoid weed infestation: e.g. alternate between leaf and straw crops, alternate between winter and spring crops, include root crops, use grazing and mowing to control perennial weeds and use cover crops;
uvođenje upravljanja korovom u cikluse rotacije kako bi se izbjeglo širenje korova: primjerice izmjena usjeva čiji su ostaci lišće i slama, izmjenjivanje zimskih i proljetnih usjeva, uključivanje korjenastih usjeva, upotrebljavanje ispaše i košnje za kontrolu višegodišnjeg korova te upotreba pokrovnih usjeva,
incorporate biofumigation crops (e.g. from the Brassicaceae family) into rotation cycles to reduce diseases: biofumigation consists of the use of specific crops that, during their decomposition, release into the soil volatile compounds that are toxic for some soil organisms and can help to control soil pathogens or pests.
uključivanje biofumigacijskih usjeva (na primjer iz obitelji Brassicaceae) u cikluse plodoreda radi smanjenja bolesti: biofumigacija sastoji se od upotrebe određenih usjeva koji tijekom razgradnje u tlo otpuštaju hlapljive spojeve koji otrovno djeluju na neke organizme u tlu i mogu pomoći u kontroli patogena ili štetnih organizama u tlu.
Besides crop rotations over time, BEMP is to ensure spatial diversity within and beyond the farm.
Osim vremenskog aspekta plodoreda, najbolja praksa upravljanja okolišem jest osigurati prostornu raznolikost na gospodarstvu i izvan njega.
Adjacent fields within a farm or on different farms should contain different crops in order to avoid the propagation of pathogens and pests and reduce the risk of erosion.
Susjedna polja na gospodarstvu ili na drugim gospodarstvima trebala bi sadržavati različite usjeve kako bi se izbjeglo širenje patogena i štetnih organizama te smanjila opasnost od erozije.
The measures described are particularly effective when there is the potential to develop them over the long term.
Opisane mjere posebno su učinkovite ako postoji potencijal za njihov dugoročni razvoj.
(i33) Length of rotation cycles (years)
(i33) Trajanje ciklusa plodoreda (godine)
(i41) Number of break crops (ley, legume, oilseed) in the rotation cycles (number of crops/rotation cycle)
(i41) Broj pretkultura (privremeni travnjak, mahunarke, uljarice) u ciklusima rotacije (broj kultura/ciklus rotacije)
(i42) Spatial diversity is considered in crop selection (Y/N)
(i42) Prostorna raznolikost uzima se u obzir pri odabiru usjeva (DA/NE)
(i43) Selection of early maturing varieties of crops for the most susceptible land (Y/N)
(i43) Odabir vrsta koje rano dozrijevaju za najosjetljivija zemljišta (DA/NE)
(b21) On farms with a cereal-dominated crop rotation, break crops are planted for at least two years in a seven year crop rotation and for at least one year in a six-year or shorter crop rotation.
(b21) Na poljoprivrednim gospodarstvima s plodoredom u kojem prevladavaju žitarice, pretkulture se siju najmanje dvije godine u sedmogodišnjem plodoredu i najmanje jednu godinu u šestogodišnjem ili kraćem plodoredu.
(b22) Farms alternate crops cultivated in neighbouring fields to increase spatial diversity of cropping patterns at the landscape level.
(b22) Na poljoprivrednim gospodarstvima izmjenjuju se usjevi uzgojeni na susjednim poljima kako bi se povećala prostorna raznolikost uzoraka usjeva na razini krajolika.
(b23) Early maturing varieties of crops are selected in order to harvest before the wet season and to facilitate the establishment of cover crops.
(b23) Odabiru se vrste koje rano dozrijevaju radi žetve prije kišne sezone i olakšavanja uzgoja pokrovnih usjeva.
Establishing cover crops and catch crops
Uspostavljanje pokrovnih i postrnih usjeva
BEMP is to avoid leaving any cropland bare over the winter by establishing cover crops and catch crops.
Najbolja praksa upravljanja okolišem jest izbjeći ostavljanje nezasijanog zemljišta tijekom zime uspostavljanjem pokrovnih i postrnih usjeva.
Catch crops retain nutrients in the root zone.
Postrni usjevi zadržavaju hranjive tvari u zoni korijena.
Cover crops protect the soil against erosion and minimise the risk of surface run-off by improving the infiltration.
Pokrovni usjevi štite tlo od erozije i maksimalno smanjuju opasnost od površinskog otjecanja poboljšavanjem infiltracije.
Cover crops can sometimes act as a catch crop by mopping up the spring flush of nitrate nitrogen.
Pokrovni usjevi ponekad mogu funkcionirati kao postrni usjevi i upiti proljetnu bujicu nitratnog dušika.
It is BEMP to assess the potential to integrate catch/cover crops into cropping plans and to leave land bare during winter only when duly justified.
Najbolja praksa upravljanja okolišem jest procijeniti potencijal integracije pokrovnih/postrnih usjeva u plan usjeva te zemljište ostaviti nezasađenim tijekom zime samo kada je to uistinu opravdano.
Cover and catch crops are suited for use in any cropping system on tillage land, where bare soil is vulnerable to nutrient leaching, erosion or surface run-off in the period following main-crop harvest.
Pokrovni i postrni usjevi prikladni su za bilo koji sustav usjeva na obrađenom zemljištu na kojem je nezasađeno tlo podložno ispiranju hranjivih tvari, eroziji i površinskom otjecanju u razdoblju nakon žetve glavnih usjeva.
Catch and cover crops can be sown under the previous main crop or immediately after its harvest.
Pokrovni i postrni usjevi mogu se posijati pod prethodni glavni usjev ili odmah nakon žetve tog usjeva.
They are mainly used prior to spring-sown crops.
Uglavnom se koriste prije usjeva koji se siju u proljeće.
In some locations, farmers and regional water managers may want to avoid cover crops, due to the increase in evapotranspiration that they cause.
Na nekim lokacijama poljoprivrednici i regionalne službe za gospodarenje vodom možda žele izbjeći pokrovne usjeve zbog povećanja evapotranspiracije koju uzrokuju.
More generally, they are effective in areas where there is a precipitation surplus during wintertime, and should be avoided in areas where planting cover crops may result in subsequent drought.
Općenito, učinkoviti su u područjima na kojima tijekom zime postoji višak oborina, a trebali bi se izbjegavati u područjima na kojima sjetva pokrovnih usjeva može prouzročiti sušu.
Furthermore, cover crops may cause structural damage when they are planted late or in wet conditions, resulting in poor utilisation of soil nitrogen by both the cover crop and the subsequent crops, and increased particulate phosphorus and sediment loss risks.
Nadalje, pokrovni usjevi mogu prouzročiti strukturnu štetu ako se posiju kasno ili u mokrim uvjetima, zbog čega pokrovni i naknadni usjevi slabo iskorištavaju dušik u tlu te dolazi do povećanja opasnosti od gubitka čestica fosfora i sedimenta.
(i44) Percentage of land left as bare soil over winter (%)
(i44) Postotak zemljišta koje je ostavljeno nezasijano tijekom zime (%)
(i45) Percentage of land with catch/cover crops planted (%)
(i45) Postotak zemljišta s posijanim pokrovnim/postrnim usjevima (%)
(b24) The farm provides evidence of a full assessment of the potential to integrate cover/catch crops into cropping plans, providing justification for any land left bare over winter.
(b24) Poljoprivredno gospodarstvo pruža dokaze o cjelovitoj procjeni potencijala za uključivanje pokrovnih/postrnih usjeva u planove usjeva, pri čemu daje obrazloženje za svako zemljište koje je ostavljeno nezasijano tijekom zime.
This section deals with grassland management practices and is relevant to livestock farms, with best practices for both intensive and extensive farm types.
U ovom odjeljku opisuju se prakse za upravljanje travnjacima te je relevantan za stočarska gospodarstva. Navedene su najbolje prakse za intenzivne i ekstenzivne vrste poljoprivrednih gospodarstava.
Grass management
Upravljanje travnjakom
BEMP is to make the best possible use of grass areas used for grazing on livestock farms by maximising pasture growth rate and pasture quality as well as its utilisation by livestock, while ensuring that average grass cover rates are achieved at critical times of the year.
Najbolja praksa upravljanja okolišem jest najbolja moguća upotreba travnjaka koji se koriste za ispašu na stočarskim gospodarstvima maksimalnim povećanjem stope rasta pašnjaka i kvalitete pašnjaka te povećanje razine u kojoj ih stoka iskorištava, uz istodobno osiguravanje postizanja prosječnih stopa pokrivenosti travom tijekom kritičnih razdoblja u godini.
This encourages higher digestibility and nutritional value (and thus productivity) of feed while reducing purchased feed requirements, potentially reducing methane and ammonia emissions and avoiding upstream environmental impacts associated with feed production.
Tako se potiču bolja probavljivost i nutritivna vrijednost (te posljedično i produktivnost) hrane za životinje, pri čemu se smanjuju zahtjevi za kupovnom hranom, potencijalno smanjuju emisije metana i amonijaka te izbjegavaju prethodni utjecaji na okoliš povezani s proizvodnjom hrane za životinje.
The following measures can contribute to pursuing these objectives:
Sljedeće mjere mogu pridonijeti ostvarivanju tih ciljeva:
grass height monitoring across all grazed fields;
praćenje visine trave na svim pašnjacima,
identifying optimum grazing times and implementing an extended grazing period (duration of the grazing day and number of grazing days per year) based on local circumstances and grass height monitoring;
određivanje optimalnog vremena za ispašu i produljivanje razdoblja za ispašu (trajanje dana ispaše i broja dana za ispašu na godišnjoj razini) na temelju lokalnih okolnosti i praćenja visine trave,
synchronising stocking rate to grass growth;
usklađivanje brojnosti stoke i rasta trave,
implementing rotational and strip (or paddock) grazing: livestock is moved frequently through either a number of fields (rotational grazing), or a series of strips or paddocks (strip or paddock grazing), based on measured grass heights or grass covers to ensure that grazing occurs in synchrony with maximum grass availability and digestibility.
provedba rotacijske i pojasne (ili ograđene) ispaše: stoka se često premješta s jednog polja na drugo (rotacijska ispaša) ili iz jednog pojasa ili ograđenog prostora u drugi (pojasna ili ograđena ispaša), na temelju izmjerene visine trave ili pokrova trave kako bi se osigurala usklađenost ispaše s maksimalnom dostupnošću i probavljivošću trave.
These grazing strategies, and especially strip and paddock grazing, increase both grass uptake and digestibility.
Tim strategijama ispaše, a posebno pojasnom ili ograđenom ispašom, povećavaju se unos i probavljivost trave.
(i46) Grazing days per year (No/year)
(i46) Broj dana ispaše u godini (br./godišnje)
(i47) Percentage of grass dry matter uptake by animals (%)
(i47) Postotak suhe tvari koju životinje unesu putem trave (%)
(i48) Average stocking rate, calculated as Livestock Units per hectare of Utilised Agricultural Area (LU/UAA)
(i48) Prosječna brojnost stoke, koja se izračunava kao broj grla stoke po hektaru iskorištenoga poljoprivrednog područja (LU/UAA)
(b25) 80 % grass dry matter uptake by grazing animals during the grazing period.
(b25) Životinje su na ispaši unijele 80 % suhe tvari iz trave tijekom razdoblja ispaše.
Managing high nature value grassland
Upravljanje travnjacima visoke prirodne vrijednosti
In areas of high natural value, BEMP is to keep low stocking rates to match grazing intensity to biodiversity needs and time mowing (for haylage) in consideration of biodiversity.
Na područjima visoke prirodne vrijednosti najbolja praksa upravljanja okolišem jest održavati nisku brojnost stoke kako bi se intenzitet ispaše uskladio s potrebama biološke raznolikosti te pravovremeno provoditi košnju (za sjenažu) uzimajući u obzir biološku raznolikost.
Special software can be used to select appropriate grassland conservation measures including different mowing and/or grazing regimes.
Može se koristiti poseban softver za odabir odgovarajućih mjera za očuvanje travnjaka, uključujući različite režime košnje i/ili ispaše.
At the landscape level, the creation of a mosaic of different mowing regimes increases species diversity, since different mowing times suit different organisms, and, more generally, applying a low annual cutting frequency promotes wild plants and invertebrates.
Na razini krajolika, izradom mozaika različitih režima košnje povećava se raznolikost vrsta jer različita vremena košnje odgovaraju različitim organizmima. Općenitije, manja učestalost košnje na godišnjoj razini pogoduje rastu divljeg bilja i povećanju broja beskralježnjake.
Pasture renovation and legume inclusion in permanent pasture and leys
Obnova pašnjaka i uključivanje mahunarki u trajne pašnjake i privremene travnjake
When required because of a drop in dry matter productivity or because of the need to improve pasture quality, BEMP is to apply over-seeding or, when needed, reseeding in order to maintain or recover high yields and to ensure good pasture quality (e.g. digestibility, measured by the D-value of pasture).
Ako je došlo do pada u produktivnosti suhe tvari ili se kvaliteta pašnjaka treba poboljšati, najbolja praksa upravljanja okolišem jest dosijavanje ili, prema potrebi, ponovno sijanje kako bi se održala visoka stopa prinosa i osigurala dobra kvaliteta pašnjaka (na primjer probavljivost, izmjerena prema vrijednosti D pašnjaka).
Over-seeding refers to a minimum-tillage approach whereby new seeds are planted directly on the original grassland, without damaging the existing grass or soil, improving pasture quality and productivity without sacrificing existing forage growth.
Dosijavanje se odnosi na pristup minimalne obrade tla u okviru kojeg se novo sjeme sije izravno na izvornom travnjaku, bez oštećenja postojeće trave ili tla, čime se poboljšavaju kvaliteta i produktivnost pašnjaka, bez smanjenja postojećeg prinosa krmnog bilja.
It is facilitated by livestock trampling-in the seeds to improve soil-to-seed contact.
Olakšava se time što životinje gaze sjeme i tako poboljšavaju kontakt tla i sjemena.
Reseeding refers to ploughing out and seeding a whole new sward, which may be necessary to ensure good establishment in some conditions.
Ponovno sijanje odnosi se na oranje i sjetvu potpuno novog vegetacijskog sloja, što u nekim uvjetima može biti potrebno kako bi se osiguralo dobro uspostavljanje usjeva.
A key aspect of pasture renovation is the selection of the most suitable varieties.
Ključan aspekt obnove pašnjaka jest odabir najprikladnijih sorti.
Legumes play a key fertilising role by fixing nitrogen.
Mahunarke imaju ključnu ulogu u plodnosti tla jer vežu dušik.
For maximum productivity, ryegrasses with higher yields and good nitrogen use efficiency are considered the ideal companion to legumes, converting nitrates produced by clover into digestible biomass yield.
Za maksimalnu produktivnost, ljulj s visokim prinosom i dobrom učinkovitošću upotrebe dušika smatra se savršenim pratiteljem za mahunarke, koje nitrate koje proizvede djetelina pretvaraju u probavljivu biomasu.
Particularly palatable and digestible varieties, such as high-sugar grasses, can significantly increase the dry matter intake by livestock and support higher feed conversion ratio.
Posebno ukusne i probavljive sorte, kao što su trave s visokim udjelom šećera, mogu znatno povećati unos suhe tvari kod životinja i stopu konverzije hrane za životinje.
Growing a mix of four species (a fast-establishing non-nitrogen fixing grass such as ryegrass, a fast-establishing nitrogen-fixing legume such as red clover, a temporally persistent non-fixing flowering grass such as cocksfoot and a temporally persistent nitrogen-fixing legume such as white clover) results in greater yields compared to monocultures regardless of soil type, soil fertility and climate.
Uzgoj mješavine četiri vrste (brzorastuća trava koja ne veže dušik, kao što je ljulj; brzorastuća mahunarka koja veže dušik, kao što je crvena djetelina; vremenski ustrajna cvjetna trava koja ne veže dušik, kao što je klupčasta oštrica; te vremenski ustrajna mahunarka koja veže dušik, kao što je bijela djetelina) rezultira većim prinosom u usporedbi s uzgojem monokultura bez obzira na vrstu tla, plodnost tla i klimu.
The BEMP is primarily aimed at intensive systems.
Ova najbolja praksa upravljanja okolišem prvenstveno se odnosi na intenzivne sustave.
Pasture renovation is rarely undertaken in extensively grazed and mown areas, which are not managed to maximise productivity.
Obnova pašnjaka rijetko se provodi u ekstenzivnim područjima ispaše i košnje kojima se ne upravlja radi maksimalnog povećanja produktivnosti.
(i49) Percentage of field cover as legume (%)
(i49) Postotak polja pokriven mahunarkama (%)
(i50) D-value of pasture
(i50) Vrijednost D pašnjaka
(b26) Pasture renovation (e.g. over-seeding) is employed to maximise forage production, maintain high legume coverage and introduce other flowering species.
(b26) Obnova pašnjaka (npr. dosijavanje) provodi se radi maksimalnog povećanja proizvodnje krmnog bilja, održavanja visoke stope pokrivenosti mahunarkama i uvođenja drugih cvjetnih vrsta.
Efficient silage production
Učinkovita proizvodnja silaže
BEMP is to maximise output from silage by applying good growing conditions, harvesting at the right time, and using the best preservation and storage techniques.
Najbolja praksa upravljanja okolišem maksimalno je povećanje proizvodnje silaže primjenom dobrih uvjeta za uzgoj, košnjom u pravom trenutku i upotrebom najboljih tehnika očuvanja i skladištenja.
This is achieved by the following measures:
To se ostvaruje sljedećim mjerama:
Maintaining swards in optimum condition as outlined in BEMP 3.5.3.
održavanjem vegetacijskog sloja u optimalnom stanju, kako je navedeno u najboljoj praksi upravljanja okolišem 3.5.3.,
Maximising silage quality by timing harvest to optimise nutritional quality and yield, i.e. harvest grass at the correct maturity and dry matter content.
maksimalnim povećanjem kvalitete silaže odabirom pravog trenutka za košnju kako bi se optimizirala kvaliteta hranjivih tvari i prinos, tj. košnjom trave u pravoj fazi sazrijevanja i s pravom količinom suhe tvari.
The first cut should happen at high D-values (around late May when the grass is rich in energy and produces leaves instead of seeds).
Prvi bi otkos trebalo izvršiti pri visokoj vrijednosti D (krajem svibnja, kad je trava bogata energijom i proizvodi lišće, a ne sjeme).
Well-fermented grass silage can significantly reduce the need for concentrate feed.
Dobro fermentirana travna silaža može znatno smanjiti potrebu za koncentriranom hranom za životinje,
Undertaking laboratory analysis of silage to estimate Dry Matter (DM), crude protein and pH value.
provođenjem laboratorijske analize silaže radi procjene suhe tvari, sirovih bjelančevina i pH vrijednosti,
Storing silage correctly to avoid dry matter losses: packing silage to a proper density eliminates air and thus undesirable aerobic organisms.
pravilnim skladištenjem silaže kako bi se izbjegao gubitak suhe tvari: pakiranjem silaže do odgovarajuće gustoće uklanja se zrak, a time i nepoželjni aerobni organizmi.
Big bales need to be carefully wrapped with multiple layers, whilst clamps need to be adequately compacted and sealed, with minimum face-areas exposed during feeding.
Velike bale trebaju biti pažljivo omotane višestrukim slojevima, a silosi za pohranu silaže trebaju biti na primjeren način zbijeni i zapečaćeni, tako da je tijekom hranjenja izložena minimalna površina,
Wrapping silage: selecting a high-quality balewrap with good mechanical properties, a high level of tack (stickiness) and UV protection; four to six balewrap layers are necessary for a good oxygen barrier and to minimise dry matter losses and leachates.
omatanjem silaže: odabirom visokokvalitetnog omota za bale s dobrim mehaničkim svojstvima, visokom razinom prianjanja (ljepljivosti) i UV zaštite; za dobru zaštitu od kisika i za maksimalno smanjenje ispiranja i gubitka suhe tvari potrebno je četiri do šest slojeva omota.
(i51) Feed conversion ratio (kg of animal feed DM uptake/kg of output meat or l of milk)
(i51) Stopa konverzije hrane za životinje (kg unosa hrane za životinje (suha tvar)/kg proizvedenog mesa ili l mlijeka)
(i52) Percentage of dry matter loss post ensiling (%)
(i52) Postotak gubitka suhe tvari nakon siliranja (%)
This section is relevant to livestock farms and focuses on ruminants.
Ovaj odjeljak relevantan je za stočarska gospodarstva i usmjeren je na preživače.
Best practices for non-ruminants are covered in the Reference Document on Best Available Techniques for Intensive Rearing of Poultry and Pigs (IRPP BREF).
Najbolje prakse za nepreživače navedene su u referentnom dokumentu o najboljim raspoloživim tehnikama za intenzivni uzgoj peradi i svinja (IRPP BREF).
This section addresses both extensive and intensive livestock systems.
Ovaj odjeljak odnosi se na ekstenzivne i intenzivne stočarske sustave.
Locally adapted breeds
Pasmine prilagođene lokalnim uvjetima
BEMP is to select the appropriate animal breeds or strains according to the farm type and adapted to the local conditions.
Najbolja praksa upravljanja okolišem odabir je odgovarajućih pasmina ili rasa životinja u skladu s vrstom gospodarstva i lokalnim uvjetima.
Different objectives can be pursued:
Može se raditi na postizanju raznih ciljeva:
Selecting locally adapted breeds that have a greater ability to convert locally available low-quality forage into meat or milk or to be tolerant to specific climates.
odabir pasmina prilagođenih lokalnim uvjetima koje imaju veću sposobnost pretvorbe lokalno dostupnog niskokvalitetnog krmnog bilja u meso ili mlijeko ili dobro podnose određene klimatske uvjete,
Rearing local breeds and especially rare local breeds, where appropriate.
uzgoj lokalnih pasmina i posebice rijetkih lokalnih pasmina, gdje je to primjereno.
Local and traditional breeds represent an important biodiversity heritage as well as a unique genetic resource for improving health and performance traits in the future.
Lokalne i tradicionalne pasmine važna su baština biološke raznolikosti i jedinstven genetski resurs za poboljšanje zdravlja i uspješnosti u budućnosti.
Genetic diversity also ensures better resistance to diseases or health problems and that the animals cope better with potential extreme conditions.
Genetska raznolikost osigurava i bolju otpornost na bolesti ili zdravstvene poteškoće te bolju sposobnost životinja da se nose s mogućim ekstremnim vremenskim uvjetima,
Productive breeds generally result in higher yields with lower GHG intensities.
Produktivne pasmine u načelu rezultiraju većim prinosom i slabijim intenzitetom stakleničkih plinova.
Selecting locally adapted breeds is broadly applicable to livestock farms, and particularly relevant for grazing of marginal land or farms in harsh climates.
Odabir pasmina prilagođenih lokalnim uvjetima široko je primjenjiv na stočarska gospodarstva, a posebno je važan za ispašu na rubnim zemljištima ili gospodarstvima u otežanim klimatskim uvjetima.
Local, rare and traditional breeds are more relevant for extensively managed livestock farms where biodiversity protection and conservation of the grassland environment may be the priorities.
Lokalne, rijetke i tradicionalne pasmine važnije su za stočarska gospodarstva kojima se upravlja na ekstenzivan način i na kojima su zaštita biološke raznolikosti i očuvanje travnjaka prioriteti.
This is because, under good production conditions, local, rare and traditional breeds tend to be less productive than those breeds that are selected owing to high productivity and resource efficiency.
To je zato što su, u dobrim uvjetima proizvodnje, lokalne, rijetke i tradicionalne vrste obično manje produktivne od onih pasmina koje su odabrane zbog visoke produktivnosti i učinkovitosti.