natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reduce and mitigate the environmental impact of transport operations
Smanjenje i ublažavanje utjecaja operacija prijevoza na okoliš
Drive environmental improvement of accommodation providers
Poticanje okolišnog poboljšanja pružatelja usluga smještaja
Drive destination improvement
Poticanje poboljšanja odredišta
Develop and promote suitable tourism packages and encourage more sustainable tourist behaviour
Razvoj i promicanje prikladnih turističkih paketa i poticanje održivijeg ponašanja turista
Efficient retail and office operations
Učinkovite administrativne i maloprodajne aktivnosti
Minimising water consumption in accommodation facilities
Smanjenje potrošnje vode u smještajnim objektima na najmanju moguću mjeru
Water system monitoring, maintenance and optimisation
Praćenje, održavanje i optimiranje vodovodnog sustava
Efficient water fittings in guest areas
Učinkovite vodne armature u prostorima za goste
Efficient housekeeping
Učinkovito pospremanje
Optimised small-scale laundry operations
Optimirane male praonice rublja
Optimised large-scale or outsourced laundry operations
Optimirane velike praonice rublja ili vanjske usluge pranja rublja
Optimised pool management
Optimirano upravljanje bazenima
Rainwater and grey water recycling
Recikliranje kišnice i potrošne vode
Waste and waste water management in accommodation facilities
Gospodarenje otpadom i otpadnim vodama u smještajnim objektima
Waste prevention
Sprječavanje stvaranja otpada
Minimising energy consumption in accommodation facilities
Smanjenje potrošnje energije u smještajnim objektima na najmanju moguću mjeru
Energy monitoring and management systems
Sustavi za praćenje potrošnje energije i gospodarenje njome
Improved building envelope
Poboljšana ovojnica zgrade
Optimised HVAC systems
Optimirani sustavi grijanja, ventilacije i klimatizacije
Efficient applications of heat pumps and geothermal heating/cooling
Učinkovita primjena dizalica topline i geotermalnog grijanja/hlađenja
Efficient lighting and electrical equipment
Učinkovita rasvjeta i električna oprema
Restaurants and hotel kitchens
Restorani i hotelske kuhinje
Green sourcing of food and drink products
Zelena nabava prehrambenih proizvoda i pića
Organic waste management
Gospodarenje organskim otpadom
Optimised dishwashing, cleaning and food preparation
Optimirano pranje posuđa, čišćenje i priprema hrane
Optimised cooking, ventilation and refrigeration
Optimirano kuhanje, ventilacija i rashlađivanje
Campsites
Kampovi
Environmental education of guests
Okolišno obrazovanje gostiju
Environmental management of outdoor areas
Upravljanje okolišem na otvorenom
Campsites energy efficiency and renewable energy installation
Energetska učinkovitost kampova i ugradnja obnovljive energije
Campsite water efficiency
Učinkovitost upotrebe vode u kampovima
Campsite waste minimisation
Smanjenje otpada u kampovima na najmanju moguću mjeru
Natural pools
Prirodni bazeni
Recommended sector specific key environmental performance indicators
Preporučeni ključni pokazatelji okolišne učinkovitosti sektora
This document is a Sectoral Reference Document (SRD) established according to Article 46 of Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) [1].
Ovaj je dokument sektorski referentni dokument utvrđen u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) [1].
With a view to facilitating the understanding of this SRD, this introduction provides an outline of its legal background and its use.The SRD is based on a detailed scientific and policy report [2] (‘Best Practice Report’) developed by the Institute for Prospective Technological Studies (IPTS), one of the seven institutes of the European Commission's Joint Research Centre (JRC).
Kako bi se olakšalo razumijevanje ovog sektorskog referentnog dokumenta, u uvodu se daje kratak pregled njegova pravnog konteksta i njegove upotrebe.Sektorski referentni dokument temelji se na detaljnom znanstvenom i političkom izvješću [2] („Izvješće o najboljoj praksi”) koje je izradio Institut za prospektivne tehnološke studije (IPTS), jedan od sedam instituta Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) Europske komisije.
The Community eco-management and audit scheme (EMAS) was introduced in 1993, for voluntary participation by organisations, by Council Regulation (EEC) No 1836/93 [3].
Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS), u kojem organizacije sudjeluju dobrovoljno, uveden je 1993. Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1836/93 [3].
Subsequently, EMAS has undergone two major revisions:Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council [4],Regulation (EC) No 1221/2009.
Sustav EMAS naknadno je dvaput znatno revidiran:Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća [4],Uredbom (EZ) br. 1221/2009.
An important new element of the latest revision, which came into force on 11 January 2010, is Article 46 on the development of Sectoral Reference Documents (SRDs).
Važan je novi element u posljednjoj reviziji koja je stupila na snagu 11. siječnja 2010. članak 46. o izradi sektorskih referentnih dokumenata.
The SRDs have to include Best Environmental Management Practices (BEMPs), Environmental Performance Indicators for specific sectors and, where appropriate, Benchmarks of Excellence and rating systems identifying performance levels.
Sektorski referentni dokumenti moraju obuhvaćati najbolje prakse upravljanja okolišem, pokazatelje okolišne učinkovitosti za pojedinačne sektore i, prema potrebi, mjerila izvrsnosti te sustave za ocjenjivanje i utvrđivanje razina učinkovitosti.
The eco-management and audit scheme (EMAS) is a scheme for voluntary participation by organisations committed to continuous environmental improvement.
Sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS) je sustav za dobrovoljno sudjelovanje organizacija koje su predane stalnom poboljšanju stanja okoliša.
Within this framework, this Sectoral Reference Document (SRD) provides sector-specific guidance to the tourism sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
Unutar tog okvira ovim se sektorskim referentnim dokumentom daju konkretne smjernice za sektor turizma i predstavlja niz mogućnosti za poboljšanje, kao i najbolje prakse.
The document was written by the European Commission's Joint Research Centre using input from stakeholders.
Dokument je sastavio Zajednički istraživački centar Europske komisije s pomoću doprinosa zainteresiranih strana.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the European Commission's Joint Research Centre, discussed and ultimately agreed on the Best Environmental Management Practices, sector-specific Environmental Performance Indicators and Benchmarks of Excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Tehnička radna skupina sastavljena od stručnjaka i dionika iz sektora pod vodstvom Zajedničkog istraživačkog centra Europske komisije na temelju rasprava dogovorila je najbolje prakse upravljanja okolišem, sektorske pokazatelje okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti opisane u ovom dokumentu. Smatra se da su tim mjerilima dobro predstavljene razine okolišne učinkovitosti koje postižu najučinkovitije organizacije u sektoru.
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
Cilj je ovog sektorskog referentnog dokumenta pružiti pomoć i podršku svim organizacijama koje namjeravaju poboljšati svoju okolišnu učinkovitost dajući im ideje i inspiraciju te praktične i tehničke smjernice.
This SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Ovaj je Sektorski referentni dokument ponajprije namijenjen organizacijama koje su već registrirane u EMAS-u, zatim organizacijama koje razmatraju registraciju u EMAS-u u budućnosti i naposljetku svim organizacijama koje žele doznati više o najboljim praksama upravljanja okolišem kako bi mogle poboljšati svoju okolišnu učinkovitost.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations and actors in the tourism sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on Best Practices, appropriate sector-specific Environmental Performance Indicators to measure their environmental performance, and Benchmarks of Excellence.
Slijedom toga, cilj je ovog dokumenta pružiti podršku svim organizacijama i dionicima u sektoru turizma da se usredotoče na relevantne okolišne aspekte, izravne i neizravne, te da pronađu informacije o najboljim praksama, odgovarajućim sektorskim pokazateljima okolišne učinkovitosti za mjerenje svoje okolišne učinkovitosti i o mjerilima izvrsnosti.
How SRDs should be taken into account by EMAS registered organisations:
Kako bi organizacije registrirane u EMAS-u trebale uzeti u obzir sektorske referentne dokumente
According to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS registered organisations shall take SRDs into account at two different levels:
U skladu s Uredbom (EZ) br. 1221/2009, organizacije registrirane u EMAS-u trebaju sektorske referentne dokumente uzeti u obzir na dvije razine:
When developing and implementing their environmental management system in light of the Environmental Reviews (Article 4.1b);
Pri uspostavi i provedbi svojih sustava upravljanja okolišem u kontekstu analiza utjecaja na okoliš (članak 4. stavak 1. točka (b)).
This means that organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the Environmental Review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
To znači da bi organizacije trebale upotrebljavati relevantne elemente sektorskog referentnog dokumenta pri utvrđivanju i preispitivanju svojih općih i pojedinačnih ciljeva zaštite okoliša u skladu s mjerodavnim okolišnim aspektima utvrđenima u analizi utjecaja na okoliš i politici, kao i pri odlučivanju o radnjama za provedbu kako bi poboljšale svoju okolišnu učinkovitost.
When preparing the Environmental Statement (Article 4.1d and Article 4.4).
Prilikom sastavljanja izjave o okolišu (članak 4. stavak 1. točka (d) i članak 4. stavak 4.).
Organisations should consider the relevant sector-specific Environmental Performance Indicators in the SRD when choosing the indicators [5] to use for their reporting of environmental performance.
Organizacije bi trebale razmotriti odgovarajuće sektorske pokazatelje okolišne učinkovitosti u sektorskom referentnom dokumentu pri izboru pokazatelja [5] koje će upotrebljavati za svoje izvješćivanje o okolišnoj učinkovitosti.
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review.
Pri odabiru skupa pokazatelja za izvješćivanje organizacije bi trebale uzeti u obzir pokazatelje predložene u odgovarajućem sektorskom referentnom dokumentu i njihovu važnost u odnosu na značajne aspekte okoliša koje je organizacija utvrdila u svojoj analizi utjecaja na okoliš.
Indicators need only be taken into account if relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the Environmental Review.
Pokazatelje treba uzeti u obzir samo ako su relevantni za okolišne aspekte koji su u analizi utjecaja na okoliš ocijenjeni kao najvažniji.
Organisations should mention in the Environmental Statement how the relevant Best Environmental Management Practices and, if available, Benchmarks of Excellence, have been taken into account.
Organizacije u izjavi o okolišu trebaju navesti kako su relevantne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti, ako postoje, uzeti u obzir.
They should describe how relevant Best Environmental Management Practices and Benchmarks of Excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Treba opisati kako su organizacije upotrijebile mjerodavne najbolje prakse upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti (kojima se navodi razina učinkovitosti koju postižu najučinkovitije organizacije) za utvrđivanje mjera i radnji te eventualno za određivanje prioriteta za (dodatno) poboljšanje svoje okolišne učinkovitosti.
However, implementing Best Environmental Management Practices or meeting the identified Benchmarks of Excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
No, provođenje najboljih praksi upravljanja okolišem ili postizanje utvrđenih mjerila izvrsnosti nije obvezno jer je zbog dobrovoljne prirode EMAS-a procjena izvedivosti mjerila i provedbe najboljih praksi u pogledu troškova i koristi prepuštena samim organizacijama.
Similarly to Environmental Performance Indicators, the relevance and applicability of the Best Environmental Management Practices and Benchmarks of Excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review, as well as technical and financial aspects.
Kao i u slučaju pokazatelja okolišne učinkovitosti, organizacija treba ocijeniti relevantnost i primjenjivost najboljih praksi upravljanja okolišem i mjerila izvrsnosti u kontekstu aspekata okoliša koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni, kao i u kontekstu tehničkih i financijskih aspekata.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or Benchmark of Excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review should not be reported or described in the environmental statement.
Organizacije ne trebaju izvješćivati o elementima sektorskih referentnih dokumenata (pokazatelji, najbolje prakse upravljanja okolišem ili mjerila izvrsnosti) koji se ne smatraju relevantnima u odnosu na okolišne aspekte koji su u analizi utjecaja na okoliš utvrđeni kao važni niti ih opisati u izjavi o okolišu.
EMAS participation is an ongoing process.
Sudjelovanje u sustavu EMAS proces je koji stalno traje.
This means that every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
To znači da svaki put kad planira poboljšati svoju okolišnu učinkovitost (i preispituje svoju okolišnu učinkovitost), organizacija proučava sektorski referentni dokument u pogledu konkretnih tema kako bi dobila ideju o sljedećim pitanjima kojima se treba postupno pozabaviti.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its Environmental Statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Okolišni procjenitelji u sustavu EMAS provjeravaju je li organizacija uzela u obzir sektorski referentni dokument pri izradi svoje izjave o okolišu i na koji način (članak 18. stavak 5. točka (d) Uredbe (EZ) br. 1221/2009).
This means that, when undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the Environmental Reviews and taken into account.
To znači da pri provođenju revizije akreditirani okolišni procjenitelji trebaju dokaz od organizacije o tome kako su relevantni elementi sektorskog referentnog dokumenta odabrani u kontekstu analiza utjecaja na okoliš i uzeti u obzir.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Zbog dobrovoljne prirode sustava EMAS i sektorskog referentnog dokumenta organizacije ne bi trebalo nerazmjerno opteretiti dostavljanjem tih dokaza.
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific Environmental Performance Indicators and Benchmarks of Excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its Environmental Review.
Procjenitelji osobito neće zahtijevati pojedinačno obrazloženje za svaku od najboljih praksi, sektorskih pokazatelja okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti koji su navedeni u sektorskom referentnom dokumentu, a koje organizacija ne smatra relevantnima u kontekstu svoje analize utjecaja na okoliš.
Chapter 1 introduces EMAS' legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
U prvom poglavlju predstavlja se pravni kontekst EMAS-a i opisuje kako upotrebljavati taj dokument, a u drugom poglavlju definirano je područje primjene sektorskog referentnog dokumenta.
Chapter 3 briefly describes the different Best Environmental Management Practices (BEMPs) together with information on their applicability, in general as well as at SME level.
U trećem poglavlju ukratko su opisane najbolje prakse upravljanja okolišem s informacijama o njihovoj primjenjivosti na općoj razini i na razini malih i srednjih poduzeća.
When specific Environmental Performance Indicators and Benchmarks of Excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Navedeni su i posebni pokazatelji okolišne učinkovitosti i mjerila izvrsnosti za određenu najbolju praksu upravljanja okolišem kad je god moguće.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Neki od pokazatelja i mjerila relevantni su za više najboljih praksi upravljanja okolišem te se stoga ponavljaju gdje god je to potrebno.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant Environmental Performance Indicators, associated explanations and related Benchmarks of Excellence.
Naposljetku, četvrto poglavlje sadržava opsežnu tablicu s najrelevantnijim pokazateljima okolišne učinkovitosti, popratnim objašnjenjima i povezanim mjerilima izvrsnosti.
This document addresses some of the activities specified in section I 55-56 ‘Accommodation and Food Service Activities’, section N 79 ‘Travel agency, tour operator reservation service and related activities’ and section O 84.11 ‘General Public Administration Activities’ of Annex I to Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council [6] (NACE Rev.2).This sectoral reference document (SRD) primarily covers Best Environmental Management Practices within organisations that provide accommodation, food and beverage services, or that manage tourism destinations or offer and reserve travel, accommodation or activities for tourism (travel agents and tour operators) [7].
Ovim dokumentom obuhvaćene su neke od djelatnosti navedenih u području I 55 – 56 „djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane”, području N 79 „putničke agencije, organizatori putovanja (turoperatori) i ostale rezervacijske usluge te djelatnosti povezane s njima” i području O 84.11 „opće djelatnosti javne uprave” Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća [6] (NACE Rev. 2).Ovim sektorskim referentnim dokumentom prvenstveno su obuhvaćene najbolje prakse upravljanja okolišem u organizacijama koje pružaju usluge smještaja te posluživanja hrane i pića ili koja upravljaju turističkim odredištima odnosno nude i rezerviraju putovanja, smještaj ili aktivnosti u svrhu turizma (putničke agencije i organizatori putovanja) [7].
Companies providing tourist accommodation services and campsite services are also invited to consult the relevant provisions of the EU Ecolabel [8].
Poduzeća koja pružaju usluge turističkog smještaja i usluge u kampovima trebala bi pregledati i mjerodavne odredbe o znaku za okoliš EU-a [8].
In terms of tourism as a product, the activities that a tourist participates in whilst on holiday are also an important part of the tourism value chain, and are of potential environmental interest.
U pogledu turizma kao proizvoda, i aktivnosti u kojima turist sudjeluje za vrijeme odmora važan su dio vrijednosnog lanca u turizmu i mogu biti od interesa za okoliš.
Important indirect sectors
Važni sektori s obuhva-ćenim procesima (putem poveznica s ključnim sektorima)
NACE 84.11
Organizatori putovanja / putničke agencije NACE 79 Proizvodnja hrane NACE 10
Food manufacture NACE 10
Proizvodnja pića NACE 11 Važni neizravni sektori
Transport & Logistics NACE 49-52
Izravno obuhvaćeni ključni sektori
Construction NACE 41-43
Gradnja NACE 41 - 43
Other product manufacture NACE 14-33
Upravljanje odredištima Opće djelatnosti javne uprave, NACE 84.11 Prijevoz i logistika NACE 49 - 52
Textile manufacture NACE 13
Aktivnosti različiti NACE odjeljci Odvodnja NACE 37 Usluge
Section 3.7
odjeljak 3.7.
Section 3.4
odjeljak 3.4.
Sections 3.4-3.8
odjeljci 3.4. - 3.8.
Section 3.3
odjeljak 3.3.
Section 3.2
odjeljak 3.2.
Section 3.6
odjeljak 3.6.
Section 3.5
odjeljak 3.5.
The main environmental aspects and associated environmental pressures arising from tourism services are presented in the table below.
Glavni okolišni aspekti i povezani pritisci na okoliš koji proizlaze iz turizma prikazani su u tablici u nastavku.
These environmental aspects were selected as the most relevant in the sector.
Ti su okolišni aspekti odabrani kao najvažniji za sektor.
However, the environmental aspects to be managed by specific organisations should be assessed on a case by case basis.
Međutim, okolišni aspekti kojima trebaju upravljati određene organizacije trebali bi se procjenjivati pojedinačno od slučaja do slučaja.
Activities in tourism organisations (hotels, campsites, restaurants and tour operators) and associated environmental aspects and pressures
Aktivnosti u turističkim organizacijama (hoteli, kampovi, restorani i organizatori putovanja) i povezani okolišni aspekti i pritisci na okoliš
Service/Activity
Usluga/aktivnost
Main environmental aspects
Glavni okolišni aspekti
Main environmental pressures
Glavni pritisci na okoliš
Office management
vođenje ureda
Reception of clients
prijem gostiju
Energy, water and material (mainly paper) consumption
potrošnja energije, vode i materijala (uglavnom papira)
Generation of municipal waste (large amounts of paper) and hazardous waste (e.g. toner cartridges)
stvaranje komunalnog otpada (velike količine papira) i opasnog otpada (npr. ulošci s tonerom)
Technical services
Tehničke usluge
Production of hot water and space heating/cooling
proizvodnja tople vode i grijanje/hlađenje prostora
Lighting
rasvjeta
Elevators
dizala
Swimming pools
bazeni
Green areas
zelene površine
Pest and rodent control
suzbijanje nametnika i glodavaca
Repair and maintenance
popravci i održavanje
Energy and water consumption
potrošnja energije i vode
Consumption of a range of hazardous products
potrošnja niza opasnih proizvoda
In some cases use of CFC and HCFC refrigerants [10]. Emissions to air (air pollutants, greenhouse gases)
u nekim slučajevima upotreba rashladnih sredstava CFC i HCFC [10]emisije u zrak (tvari koje onečišćuju zrak, staklenički plinovi)
Generation of a wide range of potentially hazardous waste types such as empty chemical containers
stvaranje velikog niza vrsta potencijalno opasnog otpada kao što su prazni spremnici za kemikalije
Generation of waste water
stvaranje otpadnih voda
Restaurant/bar
Restoran/bar
Breakfast, dinner, lunch
doručak, ručak, večera
Beverages and snacks
pića i grickalice