natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Urban areas are identified as optional ‘priority zones’ for the implementation of the specifications for the provision of EU-wide real-time traffic information services.
Gradska područja definirana su kao neobavezna „prioritetna područja” za provedbu specifikacija u pogledu pružanja usluga prometnih informacija u cijeloj Europskoj uniji u realnom vremenu.
First and last miles of travellers' journeys usually take place within urban areas and are therefore essential for the provision of EU-wide multimodal travel information services contributing to seamless mobility.
Prvi i posljednji kilometri putovanja obično su u gradskim područjima te su stoga ključni za pružanje informacija o multimodalnim putovanjima u cijeloj Europskoj uniji, čime se doprinosi neometanoj mobilnosti.
Within the overarching ITS objectives set by Directive 2010/40/EU, the urban dimension has its own needs envisioned in the Action Plan on ITS (2008) [4] and the Action Plan on Urban Mobility (2009) [5].
U okviru općih ciljeva ITS-a utvrđenih Direktivom 2010/40/EU, kad je riječ o urbanom aspektu, predviđene su posebne mjere navedene u Akcijskom planu za ITS (2008.) [4] i Akcijskom planu za gradsku mobilnost (2009.) [5].
In 2010, the European Commission set up an Expert Group on urban ITS [6], with the participation of representatives of local authorities and their main partners, from the fields of research, industry, transport authorities and operators, standardisation bodies, etc. This Expert Group on urban ITS developed Guidelines on the deployment of key applications of urban ITS (namely: multimodal information, smart ticketing, traffic management and urban logistics), collected a number of best practices and reflected upon the need for further standardisation in the domain of urban ITS.
Komisija je 2010. osnovala Stručnu skupinu za gradski ITS [6] u čijem radu sudjeluju predstavnici lokalnih vlasti i njihovi glavni partneri, iz područja istraživanja i industrije te tijela nadležnih za promet, prijevoznici, iz normizacijskih tijela itd. Ta Stručna skupina za gradski ITS pripremila je smjernice za uvođenje ključnih aplikacija gradskog ITS-a (to jest: informacije o multimodalnosti, napredne prodaje karata, upravljanja prometom i urbane logistike), prikupila niz najboljih praksi i razmotrila potrebu daljnje normizacije u području gradskog ITS-a.
In its Urban Mobility Package [7] adopted in December 2013 the Commission restated the need to enhance the efficiency and safety of urban mobility and announced planned actions and recommendations for Member States in a number of areas, including: urban logistics, urban access regulations and road user charging, coordinated deployment of urban Intelligent Transport Systems, and urban road safety.
Komisija je u svojem Paketu za gradsku mobilnost [7] donesenom u prosincu 2013. ponovno istaknula da je potrebno poboljšati učinkovitost i sigurnost gradske mobilnosti te najavila planirane mjere i preporuke za države članice u nizu područja, uključujući urbanu logistiku, reguliranje pristupa gradovima i naplatu cestarina, koordinirano uvođenje gradskih inteligentnih prometnih sustava te sigurnost u gradskom prometu.
Directive 2007/2/EC of the European Parliament and of the Council [8] requires that public authorities publish geographical information on the transport network.
Direktivom 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća [8] propisano je da tijela javne vlasti objave geografske informacije o prometnoj mreži.
This digital network graph can be enhanced to be used as a common location referencing system for reliable ITS services.
Taj se digitalni mrežni grafikon može unaprijediti kako bi se koristio kao zajednički sustav utvrđivanja lokacije za pouzdane usluge ITS-a.
This enhancement should take into account pre-existing standards, in particular Geographic Data File (GDF) [9].
Prilikom unaprjeđivanja trebalo bi uzeti u obzir postojeće standarde, posebno standard GDF (Geographic Data File) [9].
In its Communication ‘Against lock-in: building open ICT systems by making better use of standards in public procurement’ [10] and accompanying Staff Working Document ‘Guide for the procurement of standards-based ICT — Elements of Good Practice’ [11], the Commission points to the benefits of using standards and open specifications to avoid vendor lock-in of technological solutions, and promote the deployment of more cost-effective solutions.
U svojoj Komunikaciji „Sprječavanje ovisnosti o dobavljačima: izgradnja otvorenih sustava IKT-a boljom primjenom normi u javnoj nabavi” [10] i popratnom radnom dokumentu službi Komisije „Vodič za javnu nabavu informacijsko-komunikacijskih tehnologija (IKT) koje se temelje na normama – elementi dobre prakse” [11], Komisija ističe prednosti primjene normi i otvorenih specifikacija kako bi se izbjegla ovisnost o dobavljačima tehnoloških rješenja i potaknula primjena isplativijih rješenja.
The intention to request European standards and European standardisation deliverables in support of Directive 2010/40/EU is stated in points 2.4.10 [12] and 3.3.8 [13] of two consecutive annual Union work programmes for European standardisation.
Namjera da se zatraže europske norme i europski normizacijski dokumenti radi potpore Direktivi 2010/40/EU iskazana je u točkama 2.4.10. [12] i 3.3.8. [13] dvaju uzastopnih godišnjih programa rada Unije za europsku normizaciju.
The Commission has established guidelines [14] for the execution of standardisation requests and the European standardisation organisations have agreed to apply those guidelines when executing standardisation requests.
Komisija je utvrdila smjernice [14] za izvršenje zahtjeva za normizaciju, a europske organizacije za normizaciju pristale su primjenjivati te smjernice pri izvršavanju zahtjeva za normizaciju.
The European standardisation organisations, the European standardisation stakeholders organisations receiving Union financing and the European ITS Committee established on the basis of Article 15 of Directive 2010/40/EU have been consulted.
Provedeno je savjetovanje s europskim organizacijama za normizaciju, europskim organizacijama dionika normizacije koje financira Unija i Europskim odborom za ITS osnovanim na temelju članka 15. Direktive 2010/40/EU.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee established by Article 22 of Regulation (EU) No 1025/2012,
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 22. Uredbe (EU) br. 1025/2012,
Article 1
Članak 1. Zatražene aktivnosti normizacije
Requested standardisation activities
Europski odbor za normizaciju (CEN), Europski odbor za elektrotehničku normizaciju (Cenelec) i Europski institut za telekomunikacijske norme (ETSI), dalje u tekstu:
The European Committee for Standardisation (CEN), the European Committee for Electrotechnical Standardisation (Cenelec) and European Telecommunications Standards Institute (ETSI), hereafter referred as the ESOs (European standardisation organisations), are requested to draft new European standards and European standardisation deliverables in support of the implementation of Article 8 of Directive 2010/40/EU for multimodal information, traffic management and urban logistics in the urban ITS domain.
„europske organizacije za normizaciju”, pozivaju se da izrade nacrt novih europskih normi i europskih normizacijskih dokumenata za informacije o multimodalnosti, upravljanje prometom i urbanu logistiku u području gradskog ITS-a radi potpore provedbi članka 8. Direktive 2010/40/EU.
The requested European standards and European standardisation deliverables are listed in Tables 1, 2, 3 and 4 of Annex II and shall meet the requirements set out in Annex I.
Zatražene europske norme i europski normizacijski dokumenti navedeni su u tablicama 1., 2., 3. i 4. Priloga II. i moraju ispunjavati zahtjeve navedene u Prilogu I.
Establishment of the work programme
Utvrđivanje programa rada
The ESOs may decide how many European standards and European standardisation deliverables are needed in order to execute the request referred to in Article 1.
Europske organizacije za normizaciju mogu odlučiti koliko je europskih normi i europskih normizacijskih dokumenata potrebno za izvršavanje zahtjeva iz članka 1.
Agreement on the work programme
Suglasnost o programu rada
The ESOs shall follow in its work programme the possible priorities expressed by the Commission for the execution of the request referred to in Article 1.
Europske organizacije za normizaciju u svojem se programu rada pridržavaju mogućih prioriteta koje je za izvršavanje zahtjeva iz članka 1. navela Komisija.
The ESOs shall inform the Commission on any amendments to the work programme.
Europske organizacije za normizaciju moraju obavijestiti Komisiju o svim izmjenama programa rada.
New subjects for European standards or European standardisation deliverables may be added to the work programme where Annex I includes requirements for such subjects and these subjects relate to the priority areas and priority actions mentioned in Articles 2 and 3 and Annex I to Directive 2010/40/EU, and where the Commission has been consulted and agrees to that addition, after having informed the Committee established by Article 22 of Regulation (EU) No 1025/2012.
Programu rada mogu se dodati novi predmeti europskih normi ili europskih normizacijskih dokumenata ako su u Prilogu I. navedeni zahtjevi za te predmete te ako se ti predmeti odnose na prioritetna područja i prioritetne mjere navedene u člancima 2. i 3. te u Prilogu I. Direktivi 2010/40/EU, te ako je Komisija odobrila to dodavanje nakon provedenog savjetovanja i nakon obavješćivanja Odbora osnovanog na temelju članka 22. Uredbe (EU) br. 1025/2012.
The ESOs shall report annually to the Commission on the execution of the request referred to in Article 1.
Europske organizacije za normizaciju Komisiji dostavljaju godišnja izvješća o izvršavanju zahtjeva iz članka 1.
These organisations shall submit to the Commission the first joint annual report by 30 March 2017.
Te organizacije dostavljaju Komisiji prvo zajedničko godišnje izvješće do 30. ožujka 2017.
If the request referred to in Article 1 is not accepted by any of the ESOs within 1 month following its receipt, that request may not constitute a basis for the drafting of European standards and European standardisation deliverables.
Ako u roku od mjesec dana nakon njegova primitka ni jedna europska organizacija za normizaciju ne prihvati zahtjev iz članka 1., taj zahtjev ne može biti osnova za izradu usklađenih normi i europskih normizacijskih dokumenata.
Interoperability requirements
Zahtjevi interoperabilnosti
The requested European standards and European standardisation deliverables shall be developed to be consistent and compliant with the requirements of the Delegated Acts adopted by the Commission under Directive 2010/40/EU, in particular the specifications for the provision of EU-wide real-time traffic information services adopted on 18 December 2014 [15], and the specifications for the provision of EU-wide multimodal travel information services [16].
Zatražene europske norme i europski normizacijski dokumenti pripremaju se tako da budu sukladni i usklađeni sa zahtjevima delegiranih akata koje je Komisija donijela u skladu s Direktivom 2010/40/EU, a posebno specifikacijama u pogledu pružanja usluga prometnih informacija u cijeloj Europskoj uniji u realnom vremenu donesenima 18. prosinca 2014. [15] te specifikacijama za pružanje informacija o multimodalnim putovanjima u cijeloj Europskoj uniji [16].
This Decision is addressed to the European Committee for Standardisation, the European Committee for Electrotechnical Standardisation and European Telecommunications Standards Institute.
Ova je Odluka upućena Europskom odboru za normizaciju, Europskom odboru za elektrotehničku normizaciju i Europskom institutu za telekomunikacijske norme.
Commission Delegated Regulations (EU) No 305/2013 (OJ L 91, 3.4.2013, p. 1), (EU) No 885/2013 (OJ L 247, 18.9.2013, p. 1), (EU) No 886/2013 (OJ L 247, 18.9.2013, p. 6), and (EU) 2015/962 (OJ L 157, 23.6.2015, p. 21).
Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 305/2013 (SL L 91, 3.4.2013., str. 1.), (EU) br. 885/2013 (SL L 247, 18.9.2013., str. 1.), (EU) br. 886/2013 (SL L 247, 18.9.2013., str. 6.), i (EU) 2015/962 (SL L 157, 23.6.2015., str. 21.).
COM(2008) 886 final.
COM(2008) 886 završna verzija.
COM(2009) 490 final.
COM(2009) 490 završna verzija.
ISO (14825:2004) which notably describes the road infrastructure for ITS needs and embed a comprehensive common location referencing system.
ISO (14825:2004) kojim je posebno opisana cestovna infrastruktura za potrebe ITS-a i uključuje opsežan zajednički sustav utvrđivanja lokacije.
SWD(2015) 205 final, 27 October 2015, Vademecum on European standardisation in support of Union legislation and policies, Part III Guidelines for the execution of standardisation requests.
SWD(2015) 205 završna verzija od 27. listopada 2015., Priručnik o europskoj normizaciji u prilog zakonodavstvu i politikama Unije, dio III. Smjernice za izvršavanje zahtjeva za normizaciju.
Work in progress.
Aktivnosti u tijeku.
Specifications foreseen for end 2015/early 2016.
Specifikacije predviđene krajem 2015. i početkom 2016.
REQUIREMENTS FOR THE EUROPEAN STANDARDS AND EUROPEAN STANDARDISATION DELIVERABLES
ZAHTJEVI ZA EUROPSKE NORME I EUROPSKE NORMIZACIJSKE DOKUMENTE
General requirements for establishing the work programme
Opći zahtjevi za utvrđivanje programa rada
The Expert Group on urban ITS [1] recommended better integrating the urban dimension within European standardisation activities and focusing standardisation efforts on specific topics with a view to ensure the establishment of the needed urban-interurban interfaces.
Stručna skupina za gradski ITS [1] preporučila je bolju integraciju urbanog aspekta u aktivnosti europske normizacije i usmjeravanje aktivnosti normizacije na specifična područja radi utvrđivanja potrebnih sučelja između gradskih i međugradskih područja.
The Expert Group also recommended involving local authorities and experts with specific urban knowledge in the ITS standardisation process.
Osim toga, stručna skupina preporučila je da se u postupak normizacije ITS-a uključe lokalne vlasti i stručnjaci sa specifičnim znanjima u području gradske infrastrukture.
Therefore the work programme to be established on the basis of this request shall be developed:
Stoga se program rada na temelju ovog zahtjeva utvrđuje imajući u vidu:
Focusing in priority on three areas of urban ITS, namely:
usmjerenost na tri prioritetna područja ITS-a:
multimodal information services, traffic management including access regulation, and urban logistics including parking management.
usluge informacija o multimodalnosti, upravljanje prometom, uključujući reguliranje pristupa, te gradsku logistiku uključujući upravljanje parkirališnim prostorom.
In order to enable ITS connectivity (avoiding silos or lock-in effects) the ESOs shall demonstrate how the three areas abovementioned are linked together within a broader urban ITS architecture, and accommodate their relationships and interfaces with other related ITS applications (not directly in the scope of this request).
Kako bi se omogućila povezanost ITS-a (izbjegavajući izoliranje ili ovisnost o pružatelju), europske organizacije za normizaciju dokazuju međusobnu povezanost prethodno navedenih triju područja u okviru šire arhitekture gradskog ITS-a te ugrađuju tu povezanost i sučelja u ostale povezane aplikacije ITS-a (koje nisu izravno obuhvaćene ovim zahtjevom),
Keeping in mind the need to address the variety of users' needs (from consumers to operators and providers), the ranges of environments (including urban-interurban interfaces), and the different types of vehicles or modes of transport or mobility services (including for mobility impaired) related to the three areas abovementioned.
potrebu rješavanja niza potreba korisnika (od potrošača do operatora i pružatelja), različitih okruženja (uključujući sučelja između gradskih i međugradskih područja) i različitih vrsta vozila, načina prijevoza ili usluga mobilnosti (uključujući usluge za osobe s otežanim kretanjem) koje su povezane s tri prethodno navedena područja.
For this purpose the ESOs are invited to liaise with relevant bodies representing urban mobility and interested in urban ITS, such as standardisation coordination groups and organisations, local standardisation frameworks, experts and stakeholder platforms, cities and regions associations, users associations, transport operators and service providers representatives.
U tu svrhu europske organizacije za normizaciju poziva se na suradnju s relevantnim tijelima koja zastupaju urbanu mobilnost i zainteresirana su za gradski ITS, poput skupina i organizacija za koordinaciju normizacije, lokalnih okvira za normizaciju, platformi stručnjaka i dionika, udruženja gradova i regija, udruga korisnika, prijevoznika i zastupnika pružatelja usluga.
They can invite such stakeholders to participate to their activities and contribute to their deliverables.
Te dionike mogu pozvati na sudjelovanje u njihovim aktivnostima i pružanje doprinosa u izradi njihovih dokumenata.
They shall demonstrate how to engage the right (urban) experts and stakeholders throughout the whole process (planning, standard making, deployment).
One pokazuju kako se odgovarajući stručnjaci (za gradska područja) i dionici uključuju u svim fazama postupka (planiranje, izrada normi, uvođenje).
The diversity of local situations and policies should be considered.
Trebalo bi u obzir uzeti različite lokalne situacije i politike.
In particular, when possible, tests with voluntary pilot cities could be foreseen during execution of this request.
Posebno je, gdje je god to moguće, potrebno tijekom provedbe ovog zahtjeva predvidjeti dobrovoljne pokuse s pilot-gradovima,
Establishing the necessary organisational arrangements supporting an effective cooperation and good coordination across ITS standardisation initiatives and working groups.
uspostavljanje potrebnih organizacijskih mjera za potporu djelotvorne suradnje i dobre koordinacije u svim inicijativama i radnim skupinama za normizaciju ITS-a.
General requirements for the requested deliverables
Opći zahtjevi za tražene dokumente
The requested European standards and European standardisation deliverables shall be developed to be compliant with:
Zatražene europske norme i europski normizacijski dokumenti razvijaju se u skladu s:
the principles mentioned in Annex II to Directive 2010/40/EU,
načelima navedenim u Prilogu II. Direktivi 2010/40/EU,
the principles of the personal data protection regulation (Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council [2] and proposal for a Regulation of the European Parliament and Council on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data [3]),
načelima propisa o zaštiti osobnih podataka (Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća [2] i prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka [3]),
the principles of e-accessibility and web accessibility (Communication ‘Towards an accessible information society’ [4]).
načelima e-dostupnosti i lakšeg pristupa internetu (Komunikacija „Prema dostupnom informacijskom društvu” [4])
Harmonisation
Usklađivanje
The Expert Group on urban ITS stressed that standardisation efforts should cover existing gaps, upgrade and complement existing standards.
Stručna skupina za gradski ITS-a naglasila je da bi normizacijskim aktivnostima trebalo obuhvatiti postojeće nedostatke te nadograditi i dopuniti važeće norme.
Therefore the requested European standards and European standardisation deliverables should reuse, harmonise or interface as far as possible with the following existing standards, specifications and projects:
Stoga bi zatražene europske norme i europske normizacijske dokumente trebalo u najvećoj mogućoj mjeri ponovno upotrijebiti, uskladiti i povezati sa sljedećim postojećim normama, specifikacijama i projektima:
the CIVITAS projects [5], CAPITAL CIVITAS ITS Advisory Group [6], Promoting Open Specifications and Standards in Europe (POSSE) project [7], OPTICITIES project [8], FREILOT project, Smart Cities and Communities Coordination Group, standardisation request M/453 on Cooperative Systems [9], the C-ITS platform, DATEX II Strategic and Technical Groups [10], the Urban Traffic Management Control programme (UTMC) [11], the Open Traffic Systems City Association (OCA) [12] and the Open Communication Interface for Road Traffic Control Systems (OCIT) [13], FRAME project [14], Co-Cities project [15], European Digital Traffic Infrastructure Network for Intelligent Transport Systems (EDITS) project [16], European Bus System of the Future (EBSF) project [17], Data Catalog Vocabulary (DCAT) [18], spatial ‘standardised’ data and geo standardisation, and existing national standards [19].
projektima CIVITAS [5], Savjetodavnom skupinom CAPITAL CIVITAS ITS [6], projektom Poticanja otvorenih specifikacija i normi u Europi (POSSE) [7], projektom OPTICITIES [8], projektom FREILOT, koordinacijskom skupinom Pametnih gradovi i zajednica, normizacijskim zahtjevom M/453 o kooperativnim sustavima [9], platformom kooperativnog ITS-a, strateškom i tehničkom skupinom projekta DATEX II [10], programom upravljanja prometom u gradovima (UTMC) [11], udruženjem gradova s otvorenim prometnim sustavima (OCA) [12] i otvorenim komunikacijskim sučeljem za sustave nadzora cestovnog prometa (OCIT) [13], projektom FRAME [14], projektom Co-Cities [15], projektom europske mreže digitalne infrastrukture za inteligentne prometne sustave (EDITS) [16], projektom europskog autobusnog sustava budućnosti (EBSF) [17], vokabularom podatkovnog kataloga (DCAT) [18], normiranim prostornim podacima i geoprostornom normizacijom te važećim nacionalnim normama [19].
Against this background the requested European standards and European standardisation deliverables should provide consideration to the reuse, harmonisation or interface with existing reference data models, common data dictionaries and metadata structure requirements with a view to foster interoperability, consistency and continuity of services.
U tom kontekstu u zatraženim europskim normama i europskim normizacijskim dokumentima trebalo bi radi poticanja interoperabilnosti, konzistentnosti i kontinuiteta usluga predvidjeti ponovnu uporabu, usklađivanje ili povezivanje s postojećim referentnim podatkovnim modelima, zajedničkim podatkovnim rječnicima i zahtjevima u pogledu strukture metapodataka.
Implementability
Provedivost
The Expert Group on urban ITS suggested looking for ways of supporting more flexible and less constrictive standardisation deliverable in addition to standards in order to better address ITS fast-moving technological environment.
Stručna skupina za gradski ITS pored normi preporučila je razmatranje načina potpore fleksibilnijem i manje ograničavajućem normizacijskim dokumentu kako bi se bolje pratio brzi razvoj u tehnološkom okruženju ITS-a.
Therefore the requested European standards and European standardisation deliverables should fit the needs of the various users, the diversity of cities, and be easily implementable.
Stoga bi zatražene europske norme i europski normizacijski dokumenti trebali odgovarati potrebama različitih korisnika i različitih gradova te biti jednostavno provedivi.
This should include the following aspects as far as possible:
Time se u najvećoj mogućoj mjeri trebaju uključiti sljedeći aspekti:
legacy systems and existing protocols, cost-effective migration paths, business models and guidelines for procurers;
naslijeđeni sustavi i postojeći protokoli, isplativi smjerovi migracija, poslovni modeli i smjernice za pružatelje;
special needs of consumers, businesses and operators, including small and medium-sized enterprises;
posebne potrebe korisnika, poduzeća i operatora, uključujući mala i srednja poduzeća;
executable and freely available guidance, code lists, datasets, tools and processes to facilitate operational implementation and conformance tests;
izvedive i besplatno dostupne smjernice, popisi oznaka, skupovi podataka, alati i postupci za potporu u operativnoj provedbi i ispitivanjima usklađenosti;