natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If the ceiling of 25000 m3 is considered to favour holders of extraction permits for more than 25000 m3, the criterion of objectivity and clarity in the selection of beneficiaries is clearly met, given that the tax reduction is applied in the same way for all enterprises in the same sector that are in the same factual situation (holders of an extraction permit for more than 25000 m3 of water).
Ako se smatra da gornja granica od 25000 m3 donosi prednost subjektima koji posjeduju dozvolu za crpljenje vode koja se odnosi na više od 25000 m3, ispoštovani su zahtjevi objektivnosti i transparentnosti u odabiru korisnika jer se smanjenje poreza primjenjuje na isti način na sve poduzetnike u istom sektoru koji se nalaze u istoj činjeničnoj situaciji (posjedovanje dozvole za crpljenje vode za više od 25000 m3).
With reference to the criterion of objectivity and clarity prior to the selection of beneficiaries, the Danish authorities query why the Commission is looking at enterprises in other Member States that do not have the same advantage as the Danish enterprises receiving a reduction or exemption, given that those foreign enterprises are not subject to the Danish tax scheme.
Nadalje, danska nadležna tijela žele znati zašto se Komisija pri upućivanju na objektivne i transparentne kriterije kojima se mora voditi odabir korisnika zanima za poduzetnike iz drugih država članica koji ne uživaju istu prednost kao i danski poduzetnici koji plaćaju smanjeni porez ili su izuzeti od plaćanja poreza jer strani poduzetnici ne podliježu danskom poreznom sustavu.
They refer to the Commission's decision in case C-30/2009, in which the Commission found the criteria to be objective and clear.
U tom pogledu upućuju na odluku Komisije C30/2009 u kojoj je Komisija zaključila da su prethodno navedenih kriteriji odabira objektivni i transparentni.
They are of the opinion that an increase in production costs of up to 8 % is substantial (here they refer to Commission Decision on State aid N 327/2008, in which an increase in production costs of 3 % was considered substantial) and gives reason to conclude that the criterion in point 158(b) of the Environmental Guidelines has been met.
Kako tvrde danska nadležna tijela, povećanje troškova proizvodnje koje može dosegnuti gotovo 8 % znatno je (u tom se pogledu pozivaju na odluku Komisije u spisu o državnoj potpori N 327/2008, u kojoj je ocijenjeno da je povećanje troškova proizvodnje od 3 % znatno) i može se smatrati da je kriterij iz točke 158.(b) Smjernica za zaštitu okoliša ispunjen.
Moreover, the Danish authorities are of the opinion that the same logic can be followed in the context of the 25000 m3 ceiling.
Nadalje, smatraju da ista logika vrijedi kada se pretpostavlja primjena gornje granice od 25000 m3.
Without this ceiling, the tax would have resulted in an increase in production costs of between 1,25 % and 2,20 %.
Bez te gornje granice dodatni porez koji treba platiti doveo bi do povećanja troškova proizvodnje od 1,25 do 2,20 %.
While it is true that this is a smaller increase than the one discussed in the Decision in case N 327/2008, it must be seen in light of the fact that it is impossible to pass it on to consumers (see the following recital).
To je povećanje manje od onoga navedenog u odluci N 327/2008, ali mora se razmatrati u vezi s nemogućnošću prijenosa troška na potrošača (vidjeti sljedeću uvodnu izjavu).
Finally, as regards point 158(c) of the Environmental Guidelines (according to which the aid is considered necessary if the substantial increase in production costs cannot be passed on to customers without leading to important sales reductions), the Danish authorities are of the opinion that regardless of which reference scenario is used as a basis (see recital 41), the primary producers cannot pass the increase in production costs on to the consumers but must cover the loss themselves: firstly, because water used for irrigation in soil needing a great deal of water will be used for widely varying types of crops without improving their quality compared to crops not grown in soil needing irrigation; and secondly, because the relevant products are also imported into Denmark in high volumes and the prices are therefore set on the global market, in which Danish farmers have a very small market share due to the size of their holdings, and as such it is difficult for them to pass on the additional costs via the sales price.
Konačno, u pogledu kriterija definiranog u točki 158.(c) Smjernica za zaštitu okoliša (prema kojem se znatno povišenje proizvodnih troškova ne može prenijeti na potrošače bez pojave znatnih smanjenja prihoda od prodaje), danska nadležna tijela smatraju da, neovisno o zamišljenom scenariju (vidjeti uvodnu izjavu 41.) primarni proizvođači ne mogu prenijeti povećanje troškova proizvodnje na potrošače, nego sami moraju snositi taj gubitak jer voda koju upotrebljavaju proizvođači za uzgoj usjeva u tlima koja zahtijevaju navodnjavanje služi za raširene kulture koje nisu bolje kvalitete od onih na kojima nije provedeno navodnjavanje jer se uzgajaju u tlima koja ne zahtijevaju navodnjavanje, a predviđeni se proizvodi isto uvoze u velikim količinama, tako da se njihove cijene utvrđuju na međunarodnim tržištima na kojima danski gospodarski subjekti, čiji je tržišni udio izrazito nizak s obzirom na malu veličinu njihovih gospodarstava, ne mogu imati utjecaj sa svojim dodatnim troškovima.
According to the Danish authorities, the farmers would have been forced to extract less water if they had had to pay the full tax, resulting in a smaller crop yield and lost income. Together with the fallout from the financial crisis, which made farmers even more vulnerable to increasing production costs, this would have distorted competition between farmers with a high need for irrigation and those with a lower or no need for irrigation.
Kako tvrde, plaćanje čitavog poreza navelo bi gospodarske subjekte da smanje količinu vode koju crpe, što bi dovelo do gubitka berbe i prihoda, a to bi zajedno s učincima gospodarske krize, koja je dodatno izložila gospodarstva učinku povećanja troškova proizvodnje, dovelo do narušavanja tržišnog natjecanja među poljoprivrednim gospodarstvima koja imaju velike potrebe za navodnjavanjem i onih koja imaju manje potrebe ili nemaju potrebe za navodnjavanjem.
Proportionality of the aid (section 159 RFG)
Razmjernost potpore (točka 159. Smjernica za zaštitu okoliša)
According to point 159(b), aid beneficiaries have to pay at least 20 % of the national tax, unless a lower rate can be justified in view of a limited distortion of competition.
Na temelju uvjeta navedenog u točki 159.(b) korisnici potpora plaćaju najmanje 20 % nacionalnog poreza, osim ako se niža stopa može opravdati uz uvjet ograničenog narušenja tržišnog natjecanja.
The Danish authorities argue that since the tax in Section 24b constitutes one third of the tax in Section 24a and enterprises were exempted from paying tax on volumes exceeding the ceiling of 25000 m3, enterprises with an extraction permit for at least 41666 m3 paid at least 20 % of the tax in Section 24a.
Danska nadležna tijela navode da, ako se uzme u obzir činjenica da porez predviđen člankom 24.b Kodificiranog zakona predstavlja trećinu poreza predviđenog člankom 24.a, kao i gornja granica od 25000 m3 za izuzeće poduzetnika od poreza na količine koje premašuju tu granicu, poduzetnici koji posjeduju dozvolu za crpljenje vode za najmanje 41666 m3 platili su najmanje 20 % poreza predviđenog člankom 24.a Kodificiranog zakona.
However, they also take the view that the water supply companies cannot be considered undertakings under the State aid rules, and that agricultural holdings do not compete either with food processing enterprises or with owners of public water utilities.
Međutim, ističu da opskrbljivači vodom nisu poduzetnici u smislu pravila o državnoj potporu te da ne može postojati tržišno natjecanje između poljoprivrednih gospodarstava i poduzeća za preradu prehrambenih proizvoda, s jedne strane te vlasnika općih sustava za opskrbu vodom s druge strane.
A comparisons can only be made between enterprises with a permit for water extraction and enterprises that, lacking such a permit, must connect to public utilities.
Usporedba se mora odnositi na poduzetnike koji posjeduju dozvolu za crpljenje vode i poduzetnike koji se, s obzirom na to da ne posjeduju takvu dozvolu, moraju opskrbljivati iz općeg sustava.
The former were taxed on the basis of the volume they were permitted to extract, while the latter were taxed on the basis of their actual consumption, which makes it difficult to check whether 20 % of the tax was paid.
Prvi se oporezuju na temelju količine koju mogu crpiti, dok se drugi oporezuju na temelju svoje stvarne potrošnje, što otežava provjeru plaćanja 20 % poreza.
However, if the utilisation rate of permits held by agricultural holdings (34 %) and by processing enterprises (48 %) are looked at together, along with the average volume for which they were issued (respectively 37000 m3 and 243000 m3) and the utilisation rate for public utilities (80 %), it emerges that a primary producer (based on actual consumption) has on average paid approximately 45 % of the tax paid by enterprises without an extraction permit, while the figure for processing enterprises is 6 %.
Međutim, usporedbom podataka o stopi stvarne upotrebe dozvola u poljoprivrednim gospodarstvima (34 %) i poduzećima za preradu prehrambenih proizvoda (48 %) sa srednjom veličinom dozvola (37000 m3, odnosno 243000 m3) i stopom upotrebe mogućnosti crpljenja vode općih sustava opskrbe vodom (80 %), čini se da je primarni proizvođač na temelju stvarne potrošnje u prosjeku platio otprilike 45 % poreza koji plaćaju poduzetnici koji ne posjeduju dozvolu za crpljenje vode, dok taj postotak za poduzeća koja se bave preradom pada na 6 %.
If the tax scheme in Section 24b is used as a reference scenario, and a comparison is made between holders of an extraction permit for at least 25000 m3 of water and holders of an extraction permit for more than 25000 m3, it emerges that 97,5 % of beneficiaries have paid at least 20 % of the normal tax.
Nadalje, ako se kao referentni scenarij uzme porez predviđen člankom 24.b Kodificiranog zakona i ako se uspostavi usporedba između subjekata koji posjeduju dozvolu za crpljenje vode za najviše 25000 m3 i onih koji posjeduju dozvolu za više od 25000 m3, čini se da je 97,5 % zainteresiranih strana platilo najmanje 20 % uobičajenog poreza.
The Danish authorities acknowledge that the criterion of 20 % applies to individual enterprises, but are still of the opinion that the Commission ought to take the average into account in its assessment of the proportionality requirement and to consider that prior to 2009 there was no tax on water extraction.
Danska nadležna tijela priznaju da se poštovanje kriterija od 20 % mora utvrditi na razini pojedinačnog gospodarskog subjekta, ali smatraju da Komisija mora uzeti u obzir srednje vrijednosti na način da ocijeni poštovanje kriterija razmjernosti i uzeti u obzir činjenicu da prije 2009. nije postojao porez na crpljenje vode.
According to the Danish authorities, if the tax scheme had had no ceiling it would have created a much greater distortion of competition in the agricultural sector, given that the enterprises that had received a permit for extracting large volumes before the tax was introduced would have paid the full tax for that volume, regardless of their actual consumption.
Kako tvrde, da nisu uvela gornju granicu poreza, porezni sustav doveo bi do većih narušavanja tržišnog natjecanja u poljoprivrednom sektoru jer bi poduzetnici koji su ishodili dozvolu za velike količine vode dok nije postojao porez morali plaćati čitavi porez na tu količinu neovisno o stvarnoj potrošnji.
Finally, agricultural holdings in the other Member States are not subject to the same tax as the Danish enterprises, and it is therefore difficult to determine how the latter could have gained a competitive advantage.
Konačno, poljoprivredna poduzeća u drugim državama članicama ne podliježu istim porezima kao i danska poduzeća, zbog čega je teško utvrditi kako bi potonja mogla ostvariti korist od konkurentske prednosti.
The Danish authorities state as their general conclusion that the tax is proportionate, even if not all enterprises paid at least 20 % of the tax.
Opći zaključak koji donose danska nadležna tijela jest taj da je smanjenje poreza razmjerno, čak i ako neki poduzetnici nisu platili najmanje 20 % poreza.
Processing of farm products
Sektor prerade poljoprivrednih proizvoda
The Danish authorities acknowledge that they cannot prove that the criterion of necessity in point 158 of the Environmental Guidelines was met in all cases where food processing enterprises with extraction permits received aid as a result of the tax reduction in Section 24b.
Danska nadležna tijela priznaju da ne mogu dokazati da potpora koju su zahvaljujući smanjenju poreza predviđenog člankom 24.b Kodificiranog zakona primili poduzetnici koji se bave preradom prehrambenih proizvoda, a koji posjeduju vlastitu dozvolu za crpljenje vode, u svim slučajevima ispunjava kriterij nužnosti definiran u točki 158. Smjernica za zaštitu okoliša.
However, they are able to prove that by virtue of the tax reduction, the five enterprises with the largest extraction permits received average annual aid with a grant equivalent of between DKK 245417 (approximately EUR 32700) and DKK 456217 (approximately EUR 60000) as compared to the enterprises that were connected to a public water utility. They stress, however, that these figures do not give a realistic picture of the beneficiaries' advantage, and that they ought to be considered against the processing enterprises' actual water consumption (the permit utilisation rate was 48 %).
Međutim, dostavila su podatke iz kojih je vidljivo da je pet poduzeća koja posjeduju najveće dozvole za crpljenje zahvaljujući smanjenju poreza primilo potporu čija je srednja godišnja novčana protuvrijednost u rasponu od 245417 DKK (otprilike 32700 EUR) do 456217 DKK (otprilike 60000 EUR), u odnosu na poduzeća koja se opskrbljuju s pomoću općeg sustava za opskrbu vodom, ističući pritom da te brojke ne daju precizan uvid u stvarnu prednost koju ta potpora donosi korisnicima te da ih valja ispraviti u skladu sa stvarnom potrošnjom vode koju su ostvarila poduzeća koja se bave preradom prehrambenih proizvoda (stopa upotrebe dozvola procijenjena je na 48 %).
By considering them in this way, the grant equivalent is between DKK 143337 (approximately EUR 19100) and DKK 267369 (approximately EUR 35650) per year, and it is even lower if the tax in Section 24b is applied as a reference scenario.
Uzimajući u obzir ovo ponderiranje, iznos novčane protuvrijednost u rasponu je od 143337 DKK (otprilike 19100 EUR) do 267369 DKK (otprilike 35650 EUR) godišnje, i još je niži ako se kao referentni scenarij uzme porez predviđen člankom 24.b Kodificiranog zakona.
This framework makes it possible to grant aid of up to EUR 500000 to enterprises that process agricultural products, but the Danish authorities have not applied it.
Tim je odredbama predviđena mogućnost dodjeljivanja potpore koja može dosegnuti 500000 EUR poduzetnicima u sektoru prerade poljoprivrednih proizvoda, ali danska vlada nije iskoristila tu mogućnost.
According to the Danish authorities, an enterprise that has already received EUR 200000 in de minimis aid can still receive EUR 300000 within the context of the Temporary Crisis Framework.
Kako tvrde danska nadležna tijela, poduzetnik koji je već primio 200000 EUR na temelju de minimis potpore može primiti još 300000 EUR na temelju privremenog okvira za potpore u kontekstu krize.
The Danish authorities argue that enterprises entitled to extract at least 6000 m3 did not receive more than EUR 250 in aid if the exemption is considered a derogation from the provisions of Section 24b, or more than EUR 750 in aid if it is considered a derogation from the provisions of Section 24a (the tax in Section 24b is only one third of the tax in Section 24a).
Kako bi obrazložila svoje stajalište, danska nadležna tijela ističu da poduzetnici koji mogu crpiti do 6000 m3 vode nisu uživali potporu veću od 250 EUR ako se smatra da izuzeće predstavlja odstupanje od odredaba članka 24.b, odnosno veću od 750 EUR ako se smatra da izuzeće predstavlja odstupanje od odredaba članka 24.a (porez predviđen člankom 24.b Kodificiranog zakona predstavlja tek trećinu poreza predviđenog člankom 24.a).
They also point out that the measure is to be assessed on the basis of the applicable de minimis rules, and that the compatibility of any unlawful aid is to be assessed on the basis of the provisions that were applicable at the time the aid was granted.
Nadalje, podsjećaju da mjeru valja ocjenjivati u kontekstu primjenjivog pravila o de minimis potporama te da se spojivost nezakonite potpore treba ocjenjivati s obzirom na zakonodavstvo važeće u trenutku u kojem je dodijeljena.
In this context, they again refer to the Temporary Crisis Framework and stress that the Commission cannot refuse to apply those guidelines in this case in view of the fact that the aid was not granted within the context of an approved aid scheme, and that the Danish authorities had not collected statements from beneficiaries of other de minimis aid as they would have been required to do before applying the relevant measure.
U tom pogledu ponovno upućuju na privremeni okvir za potpore u kontekstu krize i ističu da Komisija ne može odbiti smatrati okvir primjenjivim u ovom slučaju jer potpora nije dodijeljena u okviru odobrenog sustava te jer danska nadležna tijela nisu od korisnika zatražila izjavu o de minimis potporama koje su možda primili prije dobivanja predmetne potpore.
Should the Commission maintain that these formal conditions must be fulfilled, the principles for assessing unlawful aid would become meaningless, since the defining characteristic of non-notified State aid is precisely that the formal conditions for the aid's lawfulness have not been fulfilled.
Kako tvrde, kad bi se Komisija strogo držala poštovanja tih formalnih kriterija, načela na kojima se temelji ocjenjivanje nezakonitih potpora izgubila bi svaki smisao jer je bit potpore koja nije prijavljena upravo činjenica da nije ispunila formalne zahtjeve u pogledu zakonitosti.
In that case, non-notified aid would never be able to be declared compatible with the internal market, nor would aid exempted from the reporting obligation as a result of a block exemption regulation.
U tom pogledu dodaju da neprijavljena potpora nikad ne bi mogla biti proglašena spojivom s unutarnjim tržištem, što je točnije za potpore izuzete od obveze prijave na temelju uredbe o izuzeću po kategoriji.
Therefore the Danish authorities are of the opinion that the exemption ought to be declared compatible with the internal market — provided that the aid thresholds under the Temporary Crisis Framework (EUR 500000 for food processing enterprises and EUR 15000 for primary producers, including de minimis aid) are not exceeded — and that the Commission de facto ought to raise the de minimis ceiling when assessing the exemption's compatibility.
Na temelju tih argumenata danska nadležna tijela zaključuju da izuzeće valja proglasiti spojivim s unutarnjim tržištem ako se pokaže da nisu premašene gornje granice potpore unutar privremenog okvira za potpore u kontekstu krize (500000 EUR za poduzetnike u sektoru prerade i 15000 EUR za primarne proizvođače, uključujući de minimis potpore) te da Komisija mora de facto podići gornju granicu de minimis ispitujući spojivost izuzeća.
Considering that the aid amounted to between EUR 250 and EUR 750, the aid thresholds under the Temporary Crisis Framework could not possibly have been exceeded in the period 2009-2011, not even for food processing enterprises and primary producers that had already received the maximum de minimis aid for the same period.
Kako tvrde, ako se uzmu u obzir iznosi od 250 EUR i 750 EUR navedeni u prethodnoj uvodnoj izjavi, gornje granice potpore utvrđene u privremenom okviru za potpore u kontekstu krize ne mogu se premašiti tijekom trajanja izuzeća (2009. – 2011.), čak i ako su poduzetnici u sektoru prerade i primarni proizvođači već primili najveći iznos de minimis potpora koje im se mogu dodijeliti tijekom tog razdoblja.
The Danish authorities acknowledge that the formal conditions for granting de minimis aid or compatible aid under the Temporary Crisis Framework were not fulfilled, but because Denmark did not apply the Framework at that time, and given that the aid amounts did not exceed EUR 750, there is no risk of exceeding the ceilings in the case of subsequent application of the Framework.
Doduše, danska nadležna tijela priznaju da nisu ispoštovani formalni zahtjevi za dodjelu de minimis potpore ili potpore spojive na temelju privremenog okvira za potpore u kontekstu krize, ali s obzirom na to da Danska nije iskoristila mogućnosti koje donosi taj okvir tijekom predmetnog razdoblja te s obzirom na to da primljeni iznosi potpore ne premašuju 750 EUR, ne postoji opasnost od toga da će biti premašene gornje granice utvrđene privremenim okvirom u slučaju ex post primjene tih odredaba.
The Danish authorities argue that even if the Commission were not to accept the arguments claiming that the tax scheme did not involve unlawful and incompatible State aid, it ought not to require recovery of the aid from the beneficiaries, because the aid has a minimal effect on competition, recovery would not restore a normal situation, the beneficiaries had legitimate expectations and it is utterly impossible to carry out a recovery that ensures equal treatment of all enterprises.
Danska nadležna tijela ističu da čak iako Komisija nije prihvatila elemente na koje se pozivaju kako bi objasnila nepostojanje nezakonitih i nespojivih potpora u poreznom sustavu, ne smije zahtijevati povrat potpora od korisnika jer je njihov učinak na tržišno natjecanje zanemariv, jer se povratom ne bi ponovno uspostavila uobičajena situacija, jer su korisnici imali legitimna očekivanja i jer je u potpunosti nemoguće izvršiti povrat kojim bi se uspostavili jednaki uvjeti za sve korisnike.
As far as the first argument is concerned, the Danish authorities state that all enterprises that were in the same factual and legal situation were treated equally, and therefore the risk of distorting competition is minimal and purely theoretical.
U potporu prvom argumentu navode da se sa svim poduzetnicima koji se nalaze u istovjetnoj činjeničnoj situaciji postupalo na jednak način, što rizik od narušavanja tržišnog natjecanja čini minimalnim, pa čak i samo teoretskim.
Moreover, the tax ceiling for holders of extraction permits has contributed to maintaining a level playing field in e.g. the primary production sector, inasmuch as it prevented a disproportionate increase in production costs for those producers that had a greater need for irrigation.
Osim toga, zahvaljujući gornjoj granici za nositelje dozvola za crpljenje vode zadržani su ujednačeni uvjeti tržišnog natjecanja unutar, na primjer, sektora primarne proizvodnje jer je time izbjegnuto nesrazmjerno povećanje troškova proizvodnje kod proizvođača koji imaju veće potrebe za navodnjavanjem.
With regard to the second argument, the Danish authorities stress that a recovery would not restore the competitive situation prior to 2009, given that the primary producers did not enjoy a competitive advantage as compared to their domestic competitors or competitors in other Member States, but only compared to enterprises in other sectors that are supplied with water from a public utility.
U pogledu drugog argumenta danska nadležna tijela ističu da se povratom ne bi omogućilo ponovno uspostavljanje situacije u pogledu tržišnog natjecanja kakva je bila prije 2009. jer primarni proizvođači nisu ostvarili konkurentnu prednost pred svojim nacionalnim konkurentima ili onima iz drugih država članica, nego su samo ostvarili prednost u odnosu na poduzetnike iz drugih sektora koji se opskrbljuju iz općeg sustava opskrbe vodom.