natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reiterates Parliament's position, of which the Court of Auditors took note in its special report, which insists that climate finance should be additional to the 0,7 % target; regrets the failure to confirm Parliament's concept of additionality in the Development Cooperation Instrument (DCI) negotiations;
ponavlja stajalište Parlamenta koje je Revizorski sud primio na znanje u svom tematskom izvješću, a u kojem se ustraje na tome da bi sredstva za borbu protiv klimatskih promjena trebalo dodati cilju od 0,7 %; žali zbog toga što se u pregovorima o instrumentima razvojne suradnje nije potvrdio koncept Parlamenta o dodatnosti;
Points out however that there is a need for the Commission to exercise sufficient leadership to maximise its international impact and to consolidate the tools for shaping conditions for the Union's climate/green diplomacy in future years, in particular to deliver the climate-related benchmarks within the DCI as adopted in December 2013, stating that it ‘should contribute to the overall objective of addressing at least 20 % of the Union budget to low carbon and climate resilient society, and that GPGC should use at least 25 % of its funds to cover climate change and environment (Recital 20 of the DCI)’; points out that Annex IV to the DCI also specifies that under the Global Public Goods and Challenges (GPGC) programme, 27 % of the funds are allocated to Environment and Climate Change and at least 50 % of the GPGC programme will serve for climate related action and environment-related objectives;
međutim, naglašava da Komisija mora pokazati dovoljno sposobnosti rukovođenja kako bi njezin međunarodni utjecaj bio što jači te kako bi učvrstila instrumente kojima se oblikuju uvjeti za klimatsku/zelenu diplomaciju Unije u budućnosti, a posebice radi omogućivanja mjerila u vezi s klimom u okviru instrumenata razvojne suradnje, donesenih u prosincu 2013. navodeći da bi „trebala pridonijeti općem cilju dodjeljivanja najmanje 20 % proračuna Unije za društvo s niskim emisijama ugljika i otpornošću na klimatske promjene te da bi GPGC trebao najmanje 25 % svojih sredstava upotrebljavati za klimatske promjene i za okoliš (Uvodna izjava 20. instrumenta za razvojnu suradnju)”; ističe da se u Prilogu IV. instrumenta za razvojnu suradnju također navodi da je 27 % sredstava iz programa Globalna javna dobra i izazovi (GPGC) dodijeljeno za okoliš i klimatske promjene, a najmanje 50 % programa GPGC služit će za mjere u vezi s klimatskim promjenama i za ciljeve povezane s okolišem;
Welcomes the fact that a commitment to improving EU Joint Programming since 2011 has been made in some 40 countries; points out however that coordination between the Commission and Member States in climate finance for developing countries still needs to be improved considerably to not only meet the 2020 commitment but to also allow the Union to stay a frontrunner in terms of climate actions and to combat corruption in developing countries;
pozdravlja činjenicu da se od 2011. otprilike 40 zemalja obvezalo poboljšati zajedničko programiranje EU-a; međutim, ističe da je koordinaciju između Komisije i država članica po pitanju financiranja borbe protiv klimatskih promjena u zemljama u razvoju potrebno značajno poboljšati, ne samo radi ispunjenja obaveza za 2020. nego i kako bi se omogućilo da Unija ostane vodeća sila po pitanju borbe protiv klimatskih promjena;
Reiterates Parliament's support for joint programming and its recognition of the significant progress made on this; looks forward to being re-consulted, as promised by the Commission, if such programming leads to changes in the DCI programming;
ponavlja potporu Parlamenta zajedničkom programiranju i njegovo priznavanje značajnog napretka koji je u tome postignut; raduje se što će se s njime ponovno savjetovati, prema obećanju Komisije, ako takvo programiranje dovede do promjena u programiranju instrumenta razvojne suradnje;
Notes the explanations about the difficulties in tracking and reporting due to the divergent reporting practices of Member States given in the Accountability Report from the Commission on Financing for Development, published on 3 July 2014 in the form of a Staff Working Paper, including a section in Volume I on Climate Finance which provides information on Union climate financing; notes that the report repeats the figure of EUR 7,3 billion of Fast Start Finance made available by the Union and Member States, and urges further improvements in reporting on the impact and results of development aid;
primjećuje objašnjenja o poteškoćama u praćenju i izvještavanju zbog različitih načina izještavanja država članica u Komisijinom izvješću o odgovrnosti o financiranju za razvoj, objavljenom 3. srpnja 2014. u obliku radnog dokumenta osoblja, uključujući i dio iz sveska I. o financijskim sredstvima za klimatske promjene u kojem se nalaze informacije o financijskim sredstvima Unije za klimatske promjene; primjećuje da se u izvješću ponavlja iznos od 7,3 milijarde EUR Financijskog paketa za brzi početak koji su Unija i države članice stavile na raspolaganje te poziva na daljnja poboljšanja u izvještavanju o učinku i rezultatima razvojne pomoći;
Calls for more earmarking of funds to specific sectors, including climate finance when channelled via Budget Support, and more transparency over the use of funds overall;
poziva na veće izdvajanje sredstava za specifične sektore, uključujući i financijska sredstva za klimatske promjene, kada dolaze iz proračunske potpore, te veću transparentnost ukupne upotrebe sredstava;
Considers that the Commission and the EEAS should strengthen their communication policy, both on the support provided globally or to individual recipient countries and to project the Union's values;
smatra da bi Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale ojačati svoju komunikacijsku politiku, bilo da je riječ o pomoći koja se dodjeljuje globalno ili onoj koja se dodjeljuje pojedinačnim zemljama, te da bi trebale širiti vrijednosti Unije;
Recognises that corruption remains a significant barrier to effective climate finance and urges the Commission to step up its efforts in regards to working with development partners on anti-corruption issues;
utvrđuje da korupcija i dalje ostaje značajna prepreka učinkovitom financiranju borbe protiv klimatskih promjena te poziva Komisiju da ubrza napore u radu s razvojnim partnerima na borbi protiv korupcije;
Requests that the Commission propose a road map to the Council for the scaling-up of climate finance towards the Copenhagen Accord 2020 target, including a definition of private finance;
od Komisije traži da predloži smjernice za Vijeće o tome kako, u skladu s ciljnom vrijednosti za 2020. godinu utvrđenom Sporazumom iz Kopenhagena, razmjerno povećati financijska sredstva za borbu protiv klimatskih promjena, uključujući i definiciju privatnih financijskih sredstava;
Requests that the Commission make an independent evaluation of the Global Climate Change Alliance, including an examination of why most Member States did not choose to co-finance it;
od Komisije traži da donese neovisnu ocjenu Saveza za globalne klimatske promjene, uključujući i ispitivanje toga zašto je većina država članica odlučila da ga neće sufinancirati;
Asks the Commission and the EEAS to report on the extent to which the target of spending 20 % of the Union budget and the EDF over 2014 to 2020 on climate related action is implemented in development aid, specifying what has been committed and disbursed;
od Komisije i ESVD-a traži da izvješćuju u kojoj se mjeri u razvojnoj pomoći primjenjuje cilj prema kojem se 20 % proračuna Unije i ERF-a između 2014. i 2020. potroši na aktivnosti povezane s okolišem, točno navodeći koliko je sredstava rezervirano, a koliko isplaćeno;
Calls on the Commission and Member States, in the framework of Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council [11] (Monitoring Mechanism Regulation), to agree common standards for monitoring, reporting and verification, in particular with respect to the definition of ‘new and additional’, the application of the Rio Markers and reporting on the disbursement of climate finance;
poziva Komisiju i države članice da u okviru Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća [11] (Uredba o mehanizmu za praćenje) dogovore zajedničke standarde za praćenje, izvješćivanje i provjeru, posebice u odnosu na definiciju „novog i dodatnog”, primjenu pokazatelja iz Rija i izvješćivanja o isplati financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena;
Invites the Commission and Member States to intensify their cooperation to implement the EU Code of Conduct on Division of Labour in the field of climate finance, notably with respect to the exchange of information on allocations by countries, joint programming and preventing and combatting corruption in climate finance;
poziva Komisiju i države članice da pojačaju intenzitet svoje suradnje na provedbi Kodeksa ponašanja EU-a o podjeli rada u području financiranja borbe protiv klimatskih promjena, posebice u odnosu na razmjenu informacija o dodjelama po zemljama, zajedničku izradu programa i sprječavanje i suzbijanje korupcije u području financiranja borbe protiv klimatskih promjena;
Part VI
Dio VI.
Special Report No 18/2013 of the Court of Auditors entitled ‘The reliability of the results of the Member States' checks of the agricultural expenditure’
Tematsko izvješće br. 18/2013 Revizorskog suda pod naslovom„Pouzdanost rezultata provjera poljoprivrednih rashoda koje su provele države članice”
Acknowledges that the systems examined in the Special Report No 18/2013 have been changed by the new CAP (Common Agricultural Policy) regulations, with increased responsibilities given to the certification bodies in the Member States in the field of the verification of legality and regularity of expenditure and the verification of control results communicated to the Commission;
uzima u obzir da su nove uredbe zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) dovele do promjena u sustavima koji su istraženi u posebnom izvješću br. 18/2013, a koje obuhvaćaju veću odgovornost tijela za ovjeravanje u državama članicama na području provjere zakonitosti i pravilnosti izdataka kao i provjeru rezultata kontrole koji se dostavljaju Komisiji;
Welcomes the ongoing efforts of the Commission for the simplification of CAP; expects that the simplification of eligibility criteria leads to the simplification of control rules and can contribute towards a lower error rate;
pozdravlja tekuće napore Komisije da pojednostavi ZPP; očekuje da pojednostavljenje kriterija prihvatljivosti uzrokuje pojednostavljenje pravila o kontroli i da može doprinijeti manjoj stopi pogrešaka;
Reminds the Commission to ensure that the problems encountered are not repeated; recalls that the Court of Auditors' findings in its 2012 Annual Report were as follows:
podsjeća Komisiju da osigura da ne dođe do ponavljanja problema s kojima se suočila; podsjeća da su zaključci Revizorskog suda iz njegova tematskog izvješća za 2012. bili sljedeći:
that the supervisory and control systems of the Member States for expense payments and for rural development were partially effective and that for a significant number of transactions affected by error, the national authorities had enough information to detect and correct the errors concerned;
da su nadzorni i kontrolni sustavi država članica za plaćanje troškova i ruralni razvoj bili djelomično učinkoviti i da su nacionalna tijela za značajan broj pogrešnih transakcija imale dovoljno informacija kako bi se otkrile i ispravile dotične greške;
that the effectiveness of the Integrated Administration and Control System (IACS) is adversely affected, mainly by inaccurate databases used for cross-checks;
da netočne baze podataka koje se upotrebljuju za unakrsne provjere najviše negativno utječu na učinkovitost Integriranog administrativnog i kontrolnog sustava (IACS);
Stresses that on 3 April 2014, Parliament endorsed the reservation of the Director-General of DG AGRI in its Annual Activity Report for 2012 as regards the deficiencies found by the Commission and the Court of Auditors in the eligibility of land; reiterates that Parliament asked, in particular, that permanent pasture should be properly recorded in the land parcel identification system (LPIS) and that it should be informed by the Commission on a 6-month basis on progress made;
ističe da je 3. travnja 2014. Parlament podržao zadršku glavnog direktora Glavne uprave za poljoprivredu u njegovom godišnjem izvješću o radu 2012. u pogledu nedostataka koje su Komisija i Europski revizorski sud pronašli kada je riječ o prihvatljivosti zemljišta; ponavlja da je Parlament posebno zatražio da se trajni pašnjaci propisno upišu u sustav identifikacije zemljišnih parcela (LPIS) i da ga Komisija svakih šest mjeseci obavješćuje o učinjenom napretku;
Urges the Commission and the Member States to ensure that payments are based on inspection results and that those inspections are of the necessary quality to determine eligible areas in a reliable and consistent manner;
poziva Komisiju i države članice da hitno osiguraju da se plaćanja temelje na rezultatima kontrole i da te kontrole budu provedene u skladu s traženim stupnjem kvalitete, kako bi se pouzdano i dosljedno mogle odrediti površine za koje se mogu odobriti bespovratna sredstva;
Urges the Commission to ensure that the design and quality of the work performed by the paying agencies and the certification bodies provide a reliable basis for the assessment of the legality and regularity of underlying transactions; maintains that in order to achieve this, the Commission should work towards the goal of a single audit strategy for the CAP control system;
poziva Komisiju da osigura da rad agencija za plaćanja kao i certifikacijskih tijela bude tako koncipiran i takve kvalitete da pruža pouzdani temelj za procjenu zakonitosti i pravilnosti postupaka koji se provode; tvrdi da Komisija radi postizanja tog cilja treba nastojati uvesti jedinstvenu strategiju revizije za sustave kontrole u ZPP-u;
Welcomes the change in the approach used by DG AGRI to calculate the residual error rate for decoupled area aid in 2012, as it takes into account the fact that the inspection statistics, the declarations of the directors of paying agencies and the work carried out by the certification bodies can be affected by deficiencies impacting their reliability; calls for this new approach to extend to all CAP expenditure in DG AGRI's Annual Activity Reports in the new funding period;
pozdravlja promjenu u pristupu Glavne uprave za poljoprivredu pri izračunu stope preostalih pogrešaka za proizvodno nevezane potpore po površini u 2012. uzimajući u obzir činjenicu da statistički podaci inspekcija, izjave ravnatelja agencija za plaćanja i rad tijela za ovjeravanje mogu biti pod utjecajem nedostataka koji djeluju na njihovu pouzdanost; te poziva na proširenje ovog novog pristupa kako bi se obuhvatili svi rashodi ZPP-a u godišnjim izvješćima o radu Glavne uprave za poljoprivredu u novom razdoblju financiranja;
Reminds the Commission that it has endorsed the reservation contained in DG AGRI's annual activity report for the total EAFRD expenditure for 2012 and that this reservation is due to concerns about the quality of controls in some Member States, as well as the error rate reported by the Court of Auditors;
podsjeća Komisiju da je podržao zadršku koju sadrži godišnje izvješće o radu Glavne uprave za poljoprivredu u odnosu na sve izdatke Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) za 2012. godinu i da se ta zadrška povezuje sa zabrinutošću u vezi s kvalitetom kontrola u nekoliko država članica i sa stopom pogrešaka koju je prijavio Revizorski sud;
Calls on the Commission and Member States to focus on the cost-efficiency of controls as an area of importance, specifically by further developing the use of risk-based controls;
poziva Komisiju i države članice da se usmjere na ekonomičnost kontrola kao bitno područje, a posebno daljnjim unapređenjem primjene kontrola temeljenih na riziku;
Calls on the Commission to ensure in the area of rural development that uniform standards and procedures are being equally applied and observed, both by its approving and auditing bodies;
poziva Komisiju da na području ruralnog razvoja osigura da tijela za odobravanje i reviziju jednako primjenjuju i poštuju jedinstvene standarde i postupke;
Part VII
Dio VII.
Special Report No 1/2014 of the Court of Auditors entitled ‘Effectiveness of EU-supported public urban transport projects’
Tematsko izvješće br. 1/2014 Revizorskog suda pod naslovom „Djelotvornost projekata javnoga gradskog prijevoza koje podupiru EU”
Emphasises that the European Structural and Investment Funds (‘ESI funds’) are the single most important source for Union funding for urban mobility projects and that such projects are not only crucial for the accessibility of urban areas in the Union's less developed regions but that they also have important social and environmental aspects for the quality of life of Union citizens;
naglašava da su europski strukturni i investicijski fondovi najvažniji izvor iz kojeg Unija financira projekte mobilnosti u gradovima te da takvi projekti nisu samo ključni za dostupnost urbanih područja u slabije razvijenim regijama Unije, već sadrže i važne socijalne i ekološke aspekte kvalitete života građana Unije;
Stresses the increasing importance of continued Union financial assistance, considering in particular the negative consequences of growing urban sprawl and the prospect of the further steady growth of the urban population;
naglašava da je i dalje važno nastaviti s pružanjem financijske pomoći Unije, posebno uzimajući u obzir negativne posljedice sve većeg širenja gradskih naselja te vjerojatnost daljnjeg stabilnog rasta postotka gradske populacije;
Stresses the need to ensure that the delivery of urban mobility projects both by the Commission and Member States must therefore be responsible, effective and efficient, pursuing concrete results rather than the absorption of the available funds;
naglašava da je potrebno osigurati da Komisija i države članice provedu projekte mobilnosti u gradovima na odgovoran, učinkovit i djelotvoran način, baveći se konkretnim rezultatima umjesto potrošnjom dostupnih sredstava;
Reiterates, while mindful of the principle of subsidiarity, the call on Member States made in the Commission's communication of 17 December 2013 entitled ‘Together towards competitive and resource-efficient urban mobility’ (COM(2013) 913):
imajući na umu načelo supsidijarnosti, ponavlja poziv državama članicama koji je Komisija uputila u svojoj komunikaciji od 17. prosinca 2013. pod naslovom „Zajedno prema konkurentnoj gradskoj mobilnosti s učinkovitim iskorištavanjem resursa” (COM(2013) 913):
to ensure the detailed assessments of the present and future performance, the coordination and the integration of Sustainable Urban Mobility Plans (SUMPs) into wider urban and territorial strategies, amending, where necessary, technical and other tools at the disposal of planning authorities;
da se osiguraju detaljne ocjene aktualnih i budućih dostignuća, koordinaciju i integraciju planova održive gradske mobilnosti u šire gradske i teritorijalne strategije, mijenjajući, po potrebi, tehničke i druge alate kojima raspolažu tijela za planiranje;
to focus on appropriate vehicles in addition to infrastructure as a tool to deliver sustainable urban mobility in urban logistics;
da se usmjere na odgovarajuća vozila, uz infrastrukturu, kao alat za postizanje održive gradske mobilnosti u gradskoj logistici;
Calls on the Commission and authorities in Member States, taking note of the negative impact of the financial crisis on the usage of transport systems, to pay more attention to the objectives, targets and indicators, in particular those in the project application forms, in order to identify potential risks and guard against any optimism bias in future projects and to avoid the kind of over-runs in time and cost mentioned in the special report;
poziva Komisiju i tijela u državama članicama, uzimajući u obzir negativan učinak financijske krize na korištenje prometnih sustava, da više pažnje posvete ciljevima i pokazateljima, posebno onima koji se nalaze u obrascima za prijavu projekata, kako bi se utvrdili potencijalni rizici te zaštitilo od optimistične pristranosti u budućim projektima te izbjegla vremenska prekoračenja i prekoračenja troškova koja se spominju i Tematskom izvješću;
Urges the Commission to perform more thorough cost-benefit analyses of indicative budgets of urban transport projects and to share best practices with the Member States, as well as encourage such exchanges among them, thus supporting authorities in successfully developing projects that are not subject to the Commission's approval;
poziva Komisiju da provede detaljnije analize omjera troškova i koristi okvirnih proračunskih sredstava za projekte gradskog prijevoza, da podijeli najbolje prakse s državama članicama te da podrži razmjenu među njima, čime će tijelima pomoći da uspješno razvijaju projekte za koje nije potrebno odobrenje Komisije;
Insists that the Commission encourages the use of Jaspers (Joint Assistance to Support Projects in European Regions) by Member States and that it fully exploits its potential for assisting in the development and assessment of the quality of urban transport projects financed by ESI funds;
ustraje na tome da Komisija podupre države članice u korištenju projektima Jaspers (zajednička pomoć za potporu projektima u europskim regijama) te da potpuno iskoristi svoj potencijal da pomogne u razvoju i ocjeni kvalitete projekata gradskog prijevoza koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova;
Draws attention, however, to the fact that public urban transport is not simply a revenue-generating activity but is also a crucial, and at times irreplaceable, element of urban mobility systems for many large cities, even in more developed regions, as these also suffer from ‘the urban paradox’ due to the existence of socially vulnerable constituencies;
međutim, skreće pozornost na činjenicu da javni gradski prijevoz nije samo djelatnost koja donosi prihod, već je također ključan i ponekad nezamjenjiv element sustava gradske mobilnosti u mnogim velikim gradovima, čak i u razvijenijim regijama, jer i oni, zbog socijalno osjetljivih gradskih općina, pate od „gradskog paradoksa”;
Asks therefore that the relevant authorities take into full consideration the social dimension of public urban transport projects, based on appropriate justifications included in the application form;
stoga od nadležnih tijela traži da potpuno uzmu u obzir socijalnu dimenziju projekata javnoga gradskog prijevoza na temelju odgovarajućih obrazloženja navedenih u obrascu za prijavu;
Asks the Commission to quickly adopt the relevant implementing and delegated acts in order to prevent potential delays, recognising that transport projects usually require considerable time for elaboration and implementation;
od Komisije traži da brzo usvoji relevantne delegirane i provedbene akte kako bi se izbjegli mogući zastoji, uzimajući u obzir da je obično potrebno mnogo vremena za razradu i provedbu projekata prijevoza;
Insists that the elements set out in the Annex to the abovementioned Commission communication of 17 December 2013 be implemented, including:
inzistira da se provedu elementi iz Priloga prethodno navedenoj komunikaciji Komisije od 17. prosinca 2013. prema kojima je nužno:
comprehensive status analysis and baseline through an ‘urban mobility performance audit’, against which future performance can be measured;
provoditi opsežne analize stanja te „revizijom funkcioniranja gradske mobilnosti” odrediti polazno stanje u odnosu na koje se može mjeriti budući napredak;
the identification of ‘hotspots’ within the urban areas where performance of the present transport system is particularly poor;
prepoznati „kritične točke” unutar gradskih područja gdje sadašnji sustav prijevoza funkcionira posebno loše;
suitable performance indicators which can then be properly monitored;
odrediti prikladne pokazatelje funkcioniranja koji se mogu pratiti na odgovarajući način;