natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its environmental review.
Procjenitelji, konkretno, neće zahtijevati pojedinačno obrazloženje za svaku od najboljih praksi, sektorskih okolišnih pokazatelja i mjerila izvrsnosti koji su navedeni u sektorskom referentnom dokumentu, a koje organizacija ne smatra relevantnima u kontekstu svoje analize utjecaja na okoliš.
Chapter 1 introduces EMAS' legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
U prvom se poglavlju predstavlja pravni kontekst EMAS-a i opisuje kako upotrebljavati ovaj dokument, a u drugom poglavlju definirano je područje primjene SRD-a.
Chapter 3 briefly describes the different best environmental management practices (BEMPs) together with information on their applicability.
U trećem poglavlju ukratko su opisane najbolje prakse upravljanja okolišem, zajedno s informacijama o njihovoj primjenjivosti.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Kad god je to moguće, navedeni su i posebni okolišni pokazatelji i mjerila izvrsnosti za određenu najbolju praksu upravljanja okolišem.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs because in some areas either there was limited data available or the specific conditions (farm type, business model, climate, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Međutim, određivanje mjerila izvrsnosti nije bilo moguće za sve najbolje prakse upravljanja okolišem jer za neka područja ne postoji dovoljna količina podataka ili se određeni uvjeti (vrsta poljoprivrednoga gospodarstva, poslovni model, klima itd.) razlikuju u tolikoj mjeri da mjerilo izvrsnosti ne bi imalo smisla.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Neki od pokazatelja i mjerila relevantni su za više najboljih praksi upravljanja okolišem te se ponavljaju gdje god je to primjereno.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Naposljetku, četvrto poglavlje sadržava sveobuhvatnu tablicu s najrelevantnijim okolišnim pokazateljima, popratnim objašnjenjima i povezanim mjerilima izvrsnosti.
This SRD addresses the environmental performance of the activities of the agriculture sector.
Ovaj sektorski referentni dokument odnosi se na ekološku djelotvornost djelatnosti u poljoprivrednom sektoru.
In this document, the agriculture sector is considered consisting of organisations belonging to NACE code divisions from A1.1 to A1.6 (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council.
U ovom se dokumentu smatra da poljoprivredni sektor čine organizacije čije su djelatnosti obuhvaćene podjelama prema oznaci NACE: od A1.1 do A1.6 (prema statističkoj klasifikaciji ekonomskih djelatnosti uspostavljenoj Uredbom (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća).
This includes all animal and annual and perennial crop production.
To obuhvaća uzgoj svih životinja te uzgoj jednogodišnjih i višegodišnjih usjeva.
These organisations are the target group of this document.
Te su organizacije ciljna skupina ovog dokumenta.
Figure 2.1 presents a schematic overview of the scope of this document and shows the interaction of the target group with other organisations.
Na slici 2.1. prikazani su shematski pregled područja primjene ovog dokumenta te interakcija ciljne skupine i drugih organizacija.
Figure 2.1
Slika 2.1.
Schematic overview of the scope of this SRD: the target groups of the document are shown in bold font in boxes with light grey background; their most relevant interactions with other sectors are also shown; the sectors that are addressed by other SRDs are shown in italic font in boxes with light green background
Shematski prikaz područja primjene ovog sektorskog referentnog dokumenta: ciljne skupine dokumenta prikazane su podebljanim slovima u okvirima sa svijetlosivom pozadinom; prikazane su i njihove najvažnije interakcije s drugim sektorima; sektori koji su obuhvaćeni drugim sektorskim referentnim dokumentima prikazani su kurzivom u okvirima sa svijetlozelenom pozadinom. Ovaj sektorski referentni dokument nije namijenjen samo svojoj izravnoj ciljnoj skupini.
Besides its direct target group, this SRD can be also useful to other actors, such as farm advisors.
Može biti koristan i drugim subjektima, na primjer savjetodavnim službama za poljoprivredna gospodarstva.
This SRD is structured according to the different agricultural activities, as presented in Table 2.1.
Ovaj sektorski referentni dokument strukturiran je u skladu s različitim poljoprivrednim djelatnostima, kako je prikazano u tablici 2.1.
Structure of the agriculture SRD
Struktura referentnog dokumenta za poljoprivredni sektor
Sustainable farm and land management
Održivo upravljanje zemljištem i poljoprivrednim gospodarstvom
This section covers cross cutting issues related to landscape planning, energy and water efficiency, biodiversity, use of environmental management systems and engagement of consumers with responsible consumption.
U tom su odjeljku opisana sva najvažnija pitanja povezana s krajobraznim planiranjem, učinkovitom upotrebom vode i energije, biološkom raznolikošću, upotrebom sustava za upravljanje okolišem te poticanjem potrošača s odgovornom potrošnjom.
All farms
Sva gospodarstva
Soil quality management
Upravljanje kvalitetom tla
This section deals with the management of the quality of the soil.
U tom se odjeljku opisuje upravljanje kvalitetom tla.
It covers the assessment of its physical conditions and the establishment of a management plan, as well as practical guidance on how soil quality can be improved by e.g. using organic amendments, on maintenance of soil structure and on drainage.
Obuhvaćeni su procjena njegovih fizikalnih uvjeta i uspostavljanje plana upravljanja, kao i praktične smjernice o poboljšanju kvalitetom tla, primjerice upotrebom organskih dodataka, smjernice o održavanju strukture tla te smjernice o odvodnjavanju.
Nutrient management planning
Planiranje upravljanja hranjivim tvarima
This section deals with the management of nutrients in soil.
U tom se odjeljku opisuje upravljanje hranjivim tvarima u tlu.
It includes best practices on field nutrient budgeting, crop rotation, precision application of nutrients and selection of fertilisers with lower environmental impact.
Obuhvaćene su najbolje prakse za praćenje i planiranje hranjivih tvari u polju, plodored, preciznu primjenu hranjivih tvari i odabir gnojiva s manjim utjecajem na okoliš.
Soil preparation and crop planning
Priprema tla i planiranje usjeva
This section focuses on selecting appropriate tillage operations, minimising soil disturbance, applying low impact tillage, implementing efficient crop rotations and establishing cover and catch crops.
Taj odjeljak opisuje odabir odgovarajućeg postupka obrade tla, smanjivanje poremećaja tla na najmanju moguću razinu, primjenu sustava obrade tla s niskim utjecajem na okoliš, provedbu djelotvornog plodoreda te pokrovne i postrne usjeve.
Grass and grazing management
Upravljanje travnjacima i ispašom
This section deals with maximising grass production and grazing uptake, managing grazing in high nature value areas, pasture renewal and clover incorporation as well as application of efficient silage production.
U tom se odjeljku opisuju povećanje proizvodnje trave i unosa od ispaše, upravljanje ispašom u područjima visoke prirodne vrijednosti, obnova pašnjaka i uvođenje djeteline te primjena učinkovite proizvodnje silaže.
Livestock farms
Stočarska gospodarstva
Animal husbandry
Stočarstvo
This section outlines best practices related to animal husbandry.
U tom su odjeljku navedene najbolje prakse povezane sa stočarstvom.
In particular, it presents practices related to appropriate breed selection, farm nutrient budgeting, dietary reduction of nitrogen excretion, improving feed conversion efficiency, green procurement of feed, animal health plans and herd/flock profile management.
Konkretnije, opisuju se prakse povezane s odabirom odgovarajućih pasmina, praćenjem i planiranjem hranjivih tvari na gospodarstvu, prehrambenim smanjenjem ispuštanja dušika, poboljšanjem učinkovitosti konverzije hrane za životinje, zelenom nabavom hrane za životinje, zdravstvenim planovima za životinje i upravljanjem profilom stada/krda.
Manure management
Gospodarenje stajskim gnojem
This section covers best practices related to optimised manure management by reducing emissions and improving nutrient uptake.
U tom se odjeljku opisuju najbolje prakse povezane s optimizacijom gospodarenja gnojivom smanjenjem emisija i povećanjem unosa hranjivih tvari.
It includes the building of low emission housing systems, the implementation and optimisation of anaerobic digestion, the separation of slurry or digestate, and appropriate solid and liquid manure storage facilities, as well as techniques for the application of slurries and manure.
Odjeljak obuhvaća izgradnju nastambi s niskom razinom emisija, provedbu i optimizaciju anaerobne razgradnje, razdvajanje gnojovke ili digestata te odgovarajuće prostore za pohranu krutog i tekućeg stajskog gnojiva, kao i tehnike za primjenu gnojovke i stajskoga gnoja.
Irrigation management
Upravljanje sustavima navodnjavanja
This section deals with efficient irrigation strategies and provides guidance on agronomic methods, optimisation of irrigation delivery and efficient management of irrigation systems.
U tom se odjeljku opisuju učinkovite strategije navodnjavanja te se navode smjernice za agronomske metode, optimizaciju provedbe navodnjavanja i učinkovito upravljanje sustavima navodnjavanja.
The importance of the source of the water used for irrigation is also addressed.
Riječ je i o važnosti izvora vode koji se upotrebljavaju za navodnjavanje.
Farms using irrigation
Gospodarstva na kojima se koristi navodnjavanje
This section deals with sustainable crop protection practices in applying low pesticides input for pest management.
U tom se odjeljku opisuju prakse za održivu zaštitu usjeva što manjom primjenom pesticida za kontrolu štetnih organizama.
The objectives are prevention of pest occurrence, reduction of dependency on chemical crop protection products, optimisation of the use of plant protection products and of pest resistance management strategies.
Ciljevi su sprečavanje pojave štetnih organizama, smanjenje ovisnosti o kemijskim proizvodima za zaštitu usjeva, optimizacija upotrebe proizvoda za zaštitu bilja i strategije za upravljanje otpornošću na štetne organizme.
Protected horticulture
Zaštićena hortikultura
This section outlines best practices for protected horticulture.
U tom se odjeljku navode najbolje prakse za zaštićenu hortikulturu.
In particular, it deals with energy efficiency, water and waste management, and selection of growing media.
Konkretno je riječ o energetskoj učinkovitosti, gospodarenju vodom i otpadom te odabiru sredstava za uzgoj.
Protected horticulture farms
Gospodarstva sa zaštićenom hortikulturom
Table 2.2 presents the most relevant environmental aspects for farms, distinguishing between arable and horticultural production and livestock production.
U tablici 2.2. navedeni su najvažniji aspekti okoliša za gospodarstva, pri čemu je naznačena razlika između ratarske i hortikulturne proizvodnje te stočarske proizvodnje.
For each of them, the table outlines the related main possible environmental pressures and how these are addressed in this document.
U tablici su navedeni glavni mogući okolišni izazovi za svaku od tih djelatnosti te je opisano kako su ti izazovi obrađeni u ovom dokumentu.
These environmental aspects were selected as the most commonly relevant in the sector.
Ti su aspekti okoliša odabrani kao najvažniji za sektor.
However, the environmental aspects to be managed by specific organisations should be assessed on a case by case basis.
Međutim, aspekti okoliša kojima trebaju upravljati određene organizacije trebali bi se procjenjivati pojedinačno od slučaja do slučaja.
Most relevant environmental aspects for farms and how these are addressed in the SRD
Najvažniji aspekti okoliša za poljoprivredna gospodarstva i način na koji su obrađeni u sektorskom referentnom dokumentu
Related main environmental pressures
Povezani glavni izazovi u području okoliša
Relevant sections of the SRD
Relevantni odjeljci sektorskog referentnog dokumenta
Arable and horticultural production
Ratarska i hortikulturna proizvodnja
On-farm operations
Aktivnosti na poljoprivrednom gospodarstvu
Energy use
Upotreba energije
Section 3.1: Sustainable farm and land management, BEMP 3.1.5
Odjeljak 3.1.: Održivo upravljanje zemljištem i poljoprivrednim gospodarstvom, BEMP 3.1.5.
Section 3.10: Protected horticulture, BEMP 3.10.1
Odjeljak 3.10.: Zaštićena hortikultura, BEMP 3.10.1.
Soil degradation (erosion, compaction)
Degradacija tla (erozija, zbijanje)
Section 3.2: Soil quality management, all BEMPs
Odjeljak 3.2.: Upravljanje kvalitetom tla, svi BEMP-ovi
Nutrients application
Primjena hranjivih tvari
and N2O emissions
Emisije NH3 i N2O
Nutrient losses to water
Gubitak hranjivih tvari zbog vode
Biodiversity loss
Gubitak biološke raznolikosti
Heavy metal accumulation
Nakupljanje teških metala
Section 3.3: Nutrient management, all BEMPs
Odjeljak 3.3.: Upravljanje hranjivim tvarima, svi BEMP-ovi
Tillage
Obrada zemljišta
Soil C and N loss
Gubitak C i N u tlu
Erosion
Erozija
Potential water sedimentation
Potencijalna sedimentacija vode
GHG emission
Emisije stakleničkih plinova
Section 3.4: Soil preparation and crop planning, BEMPs 3.4.1 — 3.4.3
Odjeljak 3.4.: Priprema tla i planiranje usjeva, BEMP-ovi: 3.4.1.
Soil erosion and compaction
Erozija i zbijanje tla
Biomass C loss if land use has changed from forest
Gubitak biomase C ako je prenamijenjeno zemljište bilo šumsko
Section 3.4: Soil preparation and crop planning, all BEMPs
Odjeljak 3.4.: Priprema tla i planiranje usjeva, svi BEMP-ovi
Section 3.5: Grass and grazing management, all BEMPs
Odjeljak 3.5.: Upravljanje travnjacima i ispašom, svi BEMP-ovi
Eco-toxicity effects
Ekotoksični utjecaji
Section 3.9: Crop protection, all BEMPs
Odjeljak 3.9.: Zaštita usjeva, svi BEMP-ovi
Irrigation and other on-farm water use operations
Navodnjavanje i drugi postupci s potrošnjom vode na gospodarstvu
Water stress
Nedostatak vode
Salinisation
Salinizacija
Nutrient losses
Gubitak hranjivih tvari
Section 3.8: Irrigation, all BEMPs
Odjeljak 3.8.: Navodnjavanje, svi BEMP-ovi
Section 3.10: Protected horticulture, BEMP 3.10.2
Odjeljak 3.10.: Zaštićena hortikultura, BEMP 3.10.2.
Plastic waste generation
Stvaranje plastičnog otpada
Biodiversity threat
Prijetnja za biološku raznolikost
Energy and water use
Potrošnja energije i vode
Section 3.10: Protected horticulture, all BEMPs
Odjeljak 3.10.: Zaštićena hortikultura, svi BEMP-ovi
emissions from enteric fermentation
Emisije CH4 iz crijevne fermentacije
Section 3.6: Animal husbandry, all BEMPs
Odjeljak 3.6.: Stočarstvo, svi BEMP-ovi
Animal housing
Nastambe za životinje
and CH4 emissions
Emisije NH3 i CH4
Water use
Uporaba vode
Section 3.1: Sustainable farm and land management, BEMP 3.1.6
Odjeljak 3.1.: Održivo upravljanje zemljištem i poljoprivrednim gospodarstvom, BEMP 3.1.6.
Section 3.7: Manure management, BEMP 3.7.1-3.7.3
Odjeljak 3.7.: Gospodarenje stajskim gnojem, BEMP 3.7.1. – 3.7.3.
Manure storage
Pohranjivanje stajskoga gnoja
CH4, NH3 and N2O emissions
Emisije CH4, NH3 i N2O
Section 3.7: Manure management, BEMP 3.7.4 and 3.7.5
Odjeljak 3.7.: Gospodarenje stajskim gnojem, BEMP-ovi 3.7.4. i 3.7.5.
Manure spreading
Razgrtanje stajskoga gnoja
Section 3.7: Manure management, BEMPs 3.7.6 and 3.7.7
Odjeljak 3.7.: Gospodarenje stajskim gnojem, BEMP-ovi 3.7.6. i 3.7.7.
Biodiversity loss (or potential biodiversity gain)
Gubitak biološke raznolikosti (ili moguće povećanje biološke raznolikosti)
On-farm medical treatment
Medicinsko liječenje na gospodarstvu
Antibiotic resistance
Otpornost na antibiotike
Section 3.6: Animal husbandry, BEMP 3.6.6
Odjeljak 3.6.: Stočarstvo, BEMP 3.6.6.
Agriculture is a very diverse sector which includes a variety of produce and farm types, as well as intensity levels, ranging from large scale highly mechanised intensive farms to very small scale extensive agriculture farms.
Poljoprivreda je vrlo raznolik sektor koji obuhvaća razne proizvode i različite vrste poljoprivrednih gospodarstava različitog intenziteta, od vrlo velikih mehaniziranih poljoprivrednih gospodarstava do vrlo malenih ekstenzivnih poljoprivrednih gospodarstava.
Whatever the farm type and business model, there is scope for substantial environmental improvement, although this may materialise in different sets of actions supporting different aims depending on the farm type and business model.
Bez obzira na vrstu i poslovni model poljoprivrednoga gospodarstva, ima prostora za znatno poboljšanje u pogledu očuvanja okoliša, iako to može značiti provedbu različitih aktivnosti i ispunjavanje različitih ciljeva ovisno o vrsti i poslovnom modelu gospodarstva.
In coherence with the spirit of the EMAS scheme, aimed at fostering continuous improvement in environmental performance whatever the starting point, this document covers best practices aimed at realising all those different improvement potentials.
Budući da je sustav EMAS usmjeren na poticanje stalnog poboljšanja ekološke djelotvornosti bez obzira na polaznu točku, ovaj dokument navodi najbolje prakse čiji je cilj ostvariti potencijal za poboljšanje svih sudionika.
For instance, in the chapter on grass and grazing management, the document identifies a BEMP (section 3.5.1) on improving the efficiency of grass production and the nutrient uptake by livestock, as well as a BEMP (section 3.5.2) on matching grazing intensity to biodiversity needs in high nature value grassland.
Na primjer, u poglavlju o upravljanju travnjacima i ispašom navodi se najbolja praksa upravljanja okolišem (odjeljak 3.5.1.) za poboljšanje učinkovitosti proizvodnje trave i unosa hranjivih tvari u životinja, kao i najbolja praksa upravljanja okolišem (odjeljak 3.5.2.) za usklađivanje intenziteta ispaše s biološkom raznolikošću potrebnom na travnjacima visoke prirodne vrijednosti.
The first one is more relevant for farms with intensively managed grazing livestock and aims at improving the efficiency of the system; the second one is more relevant for extensively managed farms that prioritise the compatibility of the agricultural activity with the natural environment they are part of.
Prva je značajnija za gospodarstva na kojima se intenzivno upravlja pašnim životinjama te je usmjerena na poboljšavanje učinkovitosti sustava, dok je druga značajnija za gospodarstva kojima se upravlja na ekstenzivan način te na kojima je najvažnija kompatibilnost poljoprivredne djelatnosti i prirodnog okruženja.
In many cases, however, the best practices described are relevant, with due adjustment to the specific case, for all farms.
Međutim, u mnogim su slučajevima opisane najbolje prakse relevantne za sva poljoprivredna gospodarstva, ali ih je potrebno prilagoditi prema svakom određenom slučaju.
For instance, in the chapter on soil preparation, there is a BEMP (section 3.4.2) on minimising soil preparation by implementing non-inversion tillage or specialist drills, which is beneficial whatever the level of intensity of the farming.
Na primjer, u poglavlju o pripremi tla navodi se najbolja praksa upravljanja okolišem (odjeljak 3.4.2.) o svođenju pripreme tla na najmanju moguću razinu primjenom obrade tla bez okretanja ili specijaliziranih postupaka. Ta je praksa korisna bez obzira na veličinu i intenzitet gospodarstva.
In each of the BEMPs presented in the document, a specific text indicates whether they are relevant for specific farm types and for intensive and/or extensive farming.
Uz svaku najbolju praksu upravljanja okolišem u dokumentu navodi se podatak o tome je li pogodna za određenu vrstu gospodarstva i za intenzivnu i/ili ekstenzivnu poljoprivredu.
Additionally, this information is summarised in Table 2.3 where the different BEMPs are mapped across 12 major farm types.
Nadalje, ti su podaci sažeti u tablici 2.3., u kojoj su navedene razne najbolje prakse upravljanja okolišem u odnosu na 12 glavnih vrsta poljoprivrednih gospodarstava.
Simplification is inevitably involved, and many farms may include features of multiple farm types (e.g. mix of intensive and extensive areas, mixed animal and crop production).
Pojednostavljivanje je bilo neizbježno, tako da mnoga gospodarstva mogu imati značajke više vrsta gospodarstava (na primjer mješavina intenzivnih i ekstenzivnih poljoprivrednih područja, zajednička proizvodnja životinja i usjeva).
This guidance is indicative and the actual relevance of individual BEMPs to a specific organisation should be assessed by the organisation itself on a case by case basis.
Ove su smjernice indikativne te gospodarski subjekt sâm za sebe treba prema pojedinačnom slučaju procijeniti stvarni značaj pojedinih najboljih praksi upravljanja okolišem.
Relevance of the BEMPs described in this document for 12 major farm types (dark shading: very relevant; grey: likely to be relevant; white: not relevant or only partly relevant)
Značaj najboljih praksi upravljanja okolišem iz ovog dokumenta za 12 glavnih vrsta poljoprivrednih gospodarstava (tamno sjenčanje: vrlo značajno; sivo: vjerojatno značajno; bijelo: nije značajno ili je samo djelomično značajno)
Intensive
Intenzivna proizvodnja
dairy
mliječnih proizvoda
Extensive
Ekstenzivna proizvodnja
beef
govedine
Intensive poultry
Intenzivna proizvodnja peradi
pig & poultry
svinja i peradi
and oils
i ulja
Field fruit & vegetables
Poljsko voće i povrće
Covered fruit
Pokriveno voće
& vegetables
i povrće
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, SECTOR ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE AGRICULTURE SECTOR
NAJBOLJE PRAKSE UPRAVLJANJA OKOLIŠEM, SEKTORSKI OKOLIŠNI POKAZATELJI I MJERILA IZVRSNOSTI ZA POLJOPRIVREDNI SEKTOR
This section is relevant for all farmers and farm advisors and all farm types.
Ovaj odjeljak važan je za sve poljoprivrednike, službe za savjetovanje poljoprivrednih gospodarstava te sve vrste poljoprivrednih gospodarstava.
It deals with the high level planning and management of the farm, also in relation with the wider landscape context where the farm is located.
Odnosi se na detaljno planiranje poljoprivrednoga gospodarstva i upravljanje njime, pri čemu se u obzir uzima šira krajobrazna lokacija poljoprivrednoga gospodarstva.
It provides a framework for prioritising measures to achieve resource efficient and environmentally responsible farming.
Pruža okvir za utvrđivanje prioritetnih mjera kako bi poljoprivredno gospodarstvo učinkovito koristilo resurse i bilo odgovorno prema okolišu. Međutim, u ovom se odjeljku ne navode konkretne mjere za rješavanje različitih aspekata okoliša.
However, the specific measures to address the different environmental aspects are not given in this section, but presented in detail in the following sections (3.2 — 3.10).
Te su mjere detaljno izložene u sljedećim odjeljcima (3.2. – 3.10.).
Strategic farm management plan
Strateški plan upravljanja poljoprivrednim gospodarstvom
BEMP is to put in place a strategic farm management plan including the following elements:
Najbolja praksa upravljanja okolišem (BEMP) jest uspostava strateškog plana upravljanja poljoprivrednim gospodarstvom koji uključuje sljedeće elemente:
implementation of a strategic business plan for the farm that addresses market, regulatory, environmental and ethical considerations over a time period of at least five years;
provedbu strateškog poslovnog plana za poljoprivredno gospodarstvo u kojem se rješavaju tržišna, regulatorna, okolišna i etička pitanja tijekom razdoblja od najmanje pet godina,