natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reminds the Commission and the Member States that they have a duty to take corrective measures to protect the Union budget in cases of ineffective control systems or irregular expenditures; points out that the Commission and the Member States use such corrective measures and notes that if such corrective measures had not been applied to the 2013 payments audited by the Court of Auditors, the overall estimated error rate would have been 6,3 %, rather than 4,7 %; stresses that the Court of Auditors found that in a number of transactions affected by error, especially in the shared management areas, authorities had sufficient information available to detect and correct the errors; demands that the Court of Auditors therefore estimate in its future annual reports the level of error in the event that all corrective measures had been taken;
podsjeća da Komisija i države članice imaju obvezu korištenja korektivnim mjerama kako bi zaštitile proračun EU-a u slučaju nedjelotvornih sustava kontrole ili nepravilnih rashoda; ističe da se Komisija i države članice koriste takvim korektivnim mjerama i konstatira da bi najizglednija procijenjena stopa pogreške iznosila bi 6,3 %, a ne 4,7 % da se ove korektivne mjere nisu primijenile za plaćanja iz 2013. godine koja je Revizorski sud revidirao; naglašava da je Revizorski sud pronašao da su za nekoliko transakcija s pogreškama posebno u područjima pod podijeljenim upravljanjem, nadležna tijela raspolagala s dovoljno informacija da otkriju i isprave pogreške; traži od Revizorskog suda da u svojim budućim godišnjim izvješćima procijeni razinu pogreške u slučaju da su poduzete sve korektivne mjere;
Regrets furthermore the fact that those measures have still a limited financial impact on the Union budget since more than 40 % of the financial corrections implemented in 2013 are not considered as assigned revenue [5] but may be used by the same Member States having caused these corrections in cohesion policy, thus undermining the preventive effect of financial corrections;
nadalje žali zbog činjenice da te mjere još uvijek imaju ograničen financijski učinak na proračun Unije jer se više od 40 % financijskih ispravaka izvršenih u 2013. ne smatra namjenskim prihodima [5], nego ih može rabiti ista država članica koja je prouzročila te ispravke u kohezijskoj politici, čime se podriva prevencijski učinak financijskih ispravaka;
Notes that approximately 28 % of the financial corrections implemented in 2013 involved a net reduction of Union funding to the programme and the Member State concerned in cohesion policy;
primjećuje da je okvirno 28 % financijskih ispravaka provedenih u 2013. uključivalo neto smanjenje financiranja Unije za program i dotičnu državu članicu u okviru kohezijske politike;
Notes with concern that the abovementioned Commission communication of 29 September 2014 does not necessarily provide reliable information on withdrawals, recoveries and pending recoveries of structural funds made by the Member States since the Commission states that it had to adopt a prudent approach due to certain weaknesses in the Member States' figures so as to ensure that the above amounts are not overstated [6];
sa zabrinutošću primjećuje da navedena Komunikacija Komisije od 29. rujna 2014. nužno ne pruža pouzdane podatke o isplatama, povratima i neriješenim povratima sredstava iz strukturnih fondova koje je izvršila država članica, jer Komisija navodi da je bila dužna zauzeti oprezan pristup uslijed određenih nedostataka u brojkama država članica, kako bi se osiguralo da navedeni iznosi ne budu pretjerani [6];
Asks the Commission and the Member States to put in place sound procedures to confirm the timing, the origin and the amount of corrective measures and to provide information reconciling, as far as possible, the year in which payment is made, the year in which the related error is detected and the year in which recoveries or financial corrections are disclosed in the notes to the accounts, taking into account the pluriannuality of the whole procedure; considers it essential, furthermore, for comprehensive information to be provided on recoveries and financial corrections and for there to be full transparency with regard to data on the decommitment of appropriations and infringement proceedings for the year in question;
traži od Komisije i država članica da ustanove pouzdane postupke za potvrdu vremenskog usuglašavanja, podrijetla i količine korektivnih mjera te da pruži informacije kojima se što je moguće više usklađuje godina u kojoj je uplata izvršena, godina u kojoj je predmetna pogreška utvrđena te godina u kojoj su povrati ili financijski ispravci objavljeni u bilješkama uz računovodstvenu dokumentaciju, uzimajući u obzir višegodišnjost čitavog postupka; nadalje smatra presudnim pružanje sveobuhvatnih informacija o povratima i financijskim ispravcima te postojanje potpune preglednosti podataka o opozivu odobrenih sredstava i postupaka zbog kršenja za godinu u pitanju;
The Synthesis report and the annual activity reports
Sažeto izvješće i godišnja izvješća o radu
Takes note that the Commission Directors-General made a total of 17 quantified reservations relating to the expenditure; points out that the lower number of quantified reservations in 2013 (21 in 2012) did not have the effect of reducing the scope of the amount at risk and that the maximum total amount at risk announced by the Commission in its synthesis report [7] is below EUR 4179 million which corresponds to 2,8 % of all expenditure disbursed;
prima na znanje da su glavni direktori Komisije izrazili ukupno 17 izmjerenih zadrški u vezi s rashodima; ističe da manji broj izmjerenih zadrški u 2013. (21 u 2012.) nije imao utjecaja na smanjenje obima rizičnog iznosa i da je najviši ukupni rizični iznos koji je Komisija objavila u svom sažetom izvješću [7] manji od 4179 milijuna EUR, što iznosi 2,8 % od svih plaćenih rashoda;
Asks the Commission to further clarify the calculation of the amount at risk [8] in explaining the estimated impact of corrective mechanisms on this figure and to issue in its synthesis report a proper ‘Statement of assurance’ based on the Directors-General annual activity reports;
traži Komisiju da detaljnije pojasni izračun rizičnog iznosa [8] tako što će objasniti procijenjeni učinak korektivnih mehanizama na te podatke i da u svom sažetom izvješću objavi odgovarajuću „Izjavu o jamstvu” na temelju godišnjih izvješća glavnih direktora;
Recalls that the cumulative figures used by the Commission concern corrective mechanisms applied by the Commission and the Member States (financial corrections and recoveries) several years after the disbursement of the funds (in particular during the periods1994-1999 and 2000-2006) and notes that in this time neither the Court of Auditors nor the Commission issued precise error rates;
podsjeća da se kumulativni iznosi kojima se koristi Komisija odnose na korektivne mehanizme koje primjenjuju Komisija i države članice (financijski ispravci i povrati) nekoliko godina nakon isplate sredstava (posebice tijekom razdoblja 1994. – 1999. i 2000. – 2006.) te napominje da trenutačno ni Revizorski Sud ni Komisija nisu iznijeli točne stope pogreške;
Is concerned by the fact that due to the unacceptable position of the Council during the negotiations of the annual Union budget and despite the high level of payments, the accounts show that outstanding financial commitments (in Heading 1b, mainly regional policy, the level of outstanding commitments at the end of 2013 is estimated at EUR 23,4 billion after EUR 5 billion at the end of 2010, EUR 11 billion at the end of 2011 and EUR 16 billion at the end of 2012) and other liabilities continued to grow in 2013; notes that at the year end, they stood at EUR 322 billion [9] and the figure is likely to rise in 2014;
zabrinut je zbog činjenice da zbog neprihvatljivog stava Vijeća tijekom pregovora o godišnjem proračunu Unije i unatoč visokoj razini plaćanja računovodstvena dokumentacija pokazuje da su nepodmirene financijske obveze (u naslovu 1.b, poglavito regionalna politika, razina nepodmirenih obveza procijenjena je na 23,4 milijardi EUR na kraju 2013., 5 milijardi EUR na kraju 2010., 11 milijardi EUR na kraju 2011. i 16 milijardi EUR na kraju 2012.) te ostale obveze u 2013. godini nastavile rasti; napominje da su na kraju godine iznosile 322 milijardi EUR [9] i da će ta brojka vjerojatno rasti tijekom 2014.;
Points out that at the end of 2013, outstanding commitments were estimated at EUR 322 billion and that this amount was forecast to increase in 2014; considers this to be at odds with the principle of sound financial management, as established in Article 310 of the TFEU, thus placing a question mark over the legality of the budget;
ističe da su na kraju 2013. nepodmirene obveze procijenjene na 322 milijardi EUR te se predviđalo da će taj iznos porasti tijekom 2014.; smatra da je to u suprotnosti s načelom dobrog financijskog upravljanja, kako je utvrđeno u članku 310. UFEU-a, čime se dovodi u pitanje zakonitost proračuna;
Stresses that these ‘overhanging’ financial obligations are a matter of particular concern because for the first time, payment ceilings are set to remain broadly stable in real terms for a number of years [10];
naglašava da su te nametnute financijske obveze pitanje od posebnog interesa jer su po prvi put gornje granice plaćanja postavljene tako da nekoliko godina ostanu realno uglavnom stabilne [10];
Points out that in times of economic crisis, financial resources are scarce; notes, however, that for large parts of the budget, the maximum level of expenditure under the MFF headings is broken into yearly allocations per Member State; observes that the way funds are absorbed by Member States often becomes the main policy objective (‘use it or lose it’) [11]; calls on the Commission and Member States to therefore promote a shift from spending to a performance culture focussing on the results achieved based on the principles of efficiency, effectiveness and economy;
ističe da su u vrijeme gospodarske krize financijska sredstva oskudna; no, napominje da je za velike dijelove proračuna najviša stopa rashoda po naslovima VFO-a podijeljena na godišnja izdvajanja po državi članici; primjećuje da način na koji država članica povlači sredstva često postaje glavni cilj politike („iskoristi ili izgubi”) [11]; poziva Komisiju i države članice da stoga promiču prijelaz s kulture potrošnje na kulturu uspješnosti s naglaskom na postignute rezultate na temelju načela učinkovitosti, djelotvornosti i ekonomičnosti;
Points out that gross pre-financing amounted to EUR 79,4 billion at the end of 2013 and insists that extended periods of pre-financing can lead to an increased risk of error or loss; stresses that this risk is particularly present for Heading 4 of the budget (EU as a global player) where for a typical operation, four years elapse between a commitment being made and the Commission recording the final related expenditure;
ističe da je bruto pretfinanciranje krajem 2013. iznosilo 79,4 milijardi EUR te ustraje na tome da produžena razdoblja pretfinanciranja mogu prouzrokovati povećan rizik pogreške ili gubitka; naglašava da se taj rizik posebno odnosi na naslov 4. (EU kao globalni čimbenik), u kojem za tipičnu operaciju između preuzimanja obveze i Komisijinog knjiženja konačnih povezanih rashoda proteknu 4 godine;
Urges the Commission to once again prepare and publish a ‘long-range cash flow forecast’ projecting future payment requirements to ensure that necessary payments can be met from approved annual budgets; demands that the Commission present, if necessary, modifications to existing regulations in the event that the annual budgets cannot provide sufficient appropriations to match the necessary payments level;
potiče Komisiju da još jednom pripremi i objavi „dugoročno predviđanje novčanog toka” kojim se procjenjuju buduće potrebe za plaćanjima radi osiguravanja da se potrebne isplate mogu podmiriti iz odobrenih godišnjih proračuna; traži od Komisije da po potrebi predstavi izmjene postojećih propisa u slučaju da se godišnjim proračunima ne može zajamčiti dovoljno odobrenih sredstava da odgovaraju potrebnim razinama plaćanja;
Reiterates the need to work on finding long term solutions that can allow the Commission to regain control of its budget; notes that there is a particular need for an increased emphasis on accountability and a focus on performance and spending outcomes; highlights, to this end, the need for Parliament to play a greater role in scrutinising expenditure and performance;
naglašava da je potrebno raditi na pronalasku dugoročnih rješenja koja će dopustiti Komisiji da povrati kontrolu nad svojim proračunom; naglašava da postoji posebna potreba za time da se veći naglasak stavi na odgovornost te uspješnost i učinke potrošnje; u tom pogledu naglašava da je potrebno da Parlament odigra veću ulogu u nadziranju rashoda i praćenju uspješnosti;
Observes that by the end of 2013, 941 financial engineering instruments (FEI) had been set up under 176 European Regional Development Funds (ERDF) and European Social Funds (ESF) Operational Programmes (OP) in 25 Member States; is particularly concerned that only 47 % of the EUR 14,3 billion (EUR 6,7 billion) that had been paid to the FEIs had actually been paid out to final beneficiaries, although this figure represents an increase compared with the EUR 4,7 billion paid out by the end of 2012; observes that the average disbursement rate of 47 % at the end of 2013 masks a certain variation between funds and Member States; notes that the average disbursement covers all 900 funds: those established in 2008 as well those newly established in 2013 for which implementation was only starting; considers that while some funds are underperforming, there are others which have already achieved 100 % absorption and are now re-investing revolving funds;
primjećuje da je do kraja 2013. godine uspostavljen 941 instrument financijskog inženjeringa u okviru 176 operativnih programa (OP) europskih fondova za regionalni razvoj (EFRR) i europskih socijalnih fondova (ESF) u 25 država članica; posebice je zabrinut da je samo 47 % od 14,3 milijardi EUR koje su isplaćene za instrumente financijskog inženjeringa zapravo bilo isplaćene krajnjim korisnicima, iako taj iznos predstavlja povećanje u usporedbi s 4,7 milijardi EUR koje su isplaćene do kraja 2012.; primjećuje da prosječna stopa isplate od 47 % na kraju 2013. prikriva činjenicu da postoji određena razlika između sredstava i država članica; primjećuje da se prosječna stopa isplate odnosi na 900 fondova: fondove uspostavljene 2008. kao i novouspostavljene 2013. za koje je provedba tek započela; smatra da iako neka sredstva nisu dovoljno uspješna, druga su već 100 % apsorbirana i sad se njima ulaže u obnovljiva sredstva;
Observes that 14 FEIs have been set up in the Members States under the rural development fund; observes that EUR 443,77 million has been paid out to banks in Romania, Bulgaria, Greece, Italy and Lithuania from the Union budget until the end of 2013; expresses concern that of this amount, not a single euro reached the final beneficiaries; observes that for six financial FEIs set up under the European Fisheries Fund, EUR 72,37 million was paid out to banks in Greece, Romania, Bulgaria, Estonia, Latvia and the Netherlands; notes that only in Latvia were the available amounts fully disbursed to the final beneficiaries while in Romania only 28 % of the funds were disbursed to the final beneficiary, 77 % in Bulgaria, 91 % in Estonia and none in the Netherlands and Greece [12];
primjećuje da je uspostavljeno 14 instrumenata financijskog inženjeringa u okviru fonda za ruralni razvoj u državama članicama; primjećuje da je 443,77 milijuna EUR isplaćeno bankama u Rumunjskoj, Bugarskoj, Grčkoj, Italiji i Litvi iz proračuna Unije do kraja 2013. godine; izražava zabrinutost jer od tog iznosa niti jedan euro nije stigao do krajnjih korisnika; napominje da je za šest financijskih instrumenata financijskog inženjeringa uspostavljenih u okviru Europskog fonda za ribarstvo 72,37 milijuna EUR isplaćeno bankama u Grčkoj, Rumunjskoj, Bugarskoj, Estoniji, Latviji i Nizozemskoj; navodi da su samo u Latviji dostupne količine u cijelosti isplaćene krajnjim korisnicima, dok je u Rumunjskoj samo 28 % sredstava isplaćeno krajnjem korisniku, 77 % u Bugarskoj, 91 % u Estoniji i nijedan u Nizozemskoj i Grčkoj [12];
Regrets furthermore that these instruments are complex and difficult to account for correctly, which also makes public scrutiny more challenging; calls on the Commission to be more transparent and to regularly report on leverage, losses and risks such as investment bubbles; urges the Commission to give a full overview of the number of projects financed under each of the financial engineering instruments and the results achieved, to indicate clearly how much Union budget allocations were used to co-finance these FEI projects and to present a comprehensive cost-benefit analysis of the instrument of FEIs compared with more direct forms of project funding;
nadalje žali što su ovi instrumenti složeni i komplicirani za točno predstavljanje, što javni nadzor čini još izazovnijim; poziva Komisiju da bude transparentnija i redovito izvješćuje o učinku poluge, gubicima i rizicima poput investicijskih mjehura; potiče Komisiju da daje potpuni pregled broja projekata koji se financiraju iz svakog instrumenta financijskog inženjeringa i postignutim rezultatima te da se jasno naznači koliko je proračunskih izdvajanja Unije upotrijebljeno u sufinanciranju ovih projekata instrumenata financijskog inženjeringa i da predstavi sveobuhvatnu analizu troškova instrumenta financijskog inženjeringa u usporedbi s izravnijim načinima financiranja projekata;
Welcomes the fact that during the Annual Review meetings, the implementation of the financial instruments is systematically included in the agenda and that shortcomings are then analysed and remedial actions proposed; acknowledges with satisfaction that for the next period 2014-2020, shortcomings in the area have been corrected, i.e. payments will only be transferred to the funds managing financial instruments when the actual disbursement to the final recipients has reached a certain percentage;
pozdravlja činjenicu da se tijekom godišnjih preglednih sastanaka, provedba financijskih instrumenata sustavno uvrštava na dnevni red, a nedostaci analiziraju te predlažu korektivne mjere; primjećuje sa zadovoljstvom da su za sljedeće razdoblje 2014. – 2020. nedostaci u tom području ispravljeni tj. plaćanja će se samo prenijeti na fondove koji upravljaju financijskim instrumentima kada stvarna isplata krajnjim korisnicima dostigne određeni postotak;
Recommends, in light of the pressure on the budget for payments and the fact that Article 140(7) of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 (the Financial Regulation) requires that excessive balances should be avoided on financial instruments, that the Commission ensures that contributions from the Union budget to such instruments reflect a real cash-flow need;
preporučuje da, s obzirom na pritisak na proračun za plaćanja i činjenicu da članak 140. stavak 7. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (Financijska uredba) zahtijeva izbjegavanje prekomjernih preostalih iznosa za financijske instrumente, Komisija osigura da doprinosi iz proračuna Unije za te instrumente odražavaju stvarnu potrebu novčanog toka;
Is particularly concerned by some of the Court of Auditors' findings as regards the effectiveness of blending regional investment facility grants with financial institution loans to support Union external policies [13];
također je posebice zabrinut zbog nekih nalaza Revizorskog suda u vezi s djelotvornosti spajanja bespovratnih sredstava instrumenata za regionalno ulaganje sa zajmovima financijskih institucija za potporu vanjskim politikama Unije [13];
Points out that while the facilities were well set-up, the potential benefits of blending were not fully realised due to the Commission's management shortcomings; asks the Commission to disburse funding only when the funds are actually needed by the beneficiary and to improve its monitoring of the Union grant implementation;
ističe da, iako su instrumenti dobro postavljeni, potencijalne prednosti spajanja nisu u potpunosti ostvarene zbog nedostataka u upravljanju Komisije; traži od Komisije da isplaćuje sredstava samo kada su ona zapravo potrebna korisniku i da poboljša svoj nadzor nad provedbom bespovratnih sredstava Unije;
Responsibility of the Commission and Member States in shared management
Odgovornosti Komisije i država članica u podijeljenom upravljanju
Emphasises the fact that in accordance with Article 317 TFEU, the Commission is ultimately responsible for the implementation of the Union budget; points out that where the Commission implements the budget under shared management, implementation tasks are delegated to Member States pursuant to Article 59 of the Financial Regulation, thereby engaging their political and financial responsibility; reiterates therefore the fact that the Member States should act strictly in accordance with the principle of sound financial management and should not undermine their own responsibility in managing Union funds;
naglašava činjenicu da je u skladu s člankom 317. UFEU-a Komisija u konačnici odgovorna za izvršenje proračuna Unije; ističe da se, kada Komisija provodi proračun pod podijeljenim upravljanjem, provedbene zadaće dodjeljuju državama članicama u skladu s člankom 59. Financijske uredbe te se time uključuje njihova politička i financijska odgovornost; ponavlja stoga činjenicu da bi države članice trebale djelovati strogo u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja te ne bi trebale dovoditi u pitanje vlastitu odgovornost u upravljanju sredstvima Unije;
Takes note of the Commission communication of 28 October 2014 entitled ‘On the adoption of the inter-institutional working group recommendations for the establishment and use of national declarations’ (COM(2014) 688); points out that the submission of declarations is voluntary, and therefore welcomes the fact that four Member States — Denmark, the Netherlands, Sweden and the United Kingdom — have decided to submit them; regrets, however, that those declarations differ in form, scope, comprehensiveness and the reporting period and notes that as a result of this, they are therefore of little use;
prima na znanje Komunikaciju Komisije od 28. listopada 2014. pod nazivom „O donošenju preporuka međuinstitucijske radne skupine za uspostavu i uporabu nacionalnih izjava” (COM(2014) 688); ističe da je podnošenje izjava dobrovoljno te stoga pozdravlja činjenicu da su ih četiri države članice, Danska, Nizozemska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina odlučile podnijeti; no, žali što se izjave razlikuju po obliku, opsegu, sveobuhvatnosti i razdoblju izvješćivanja te napominje da su zbog toga od vrlo male koristi;
Points out that according to numerous statements by the Court of Auditors, national management declarations as provided by the four abovementioned Member States have very limited value in the Court of Auditors' auditing process and cannot be considered as reliable source of information for issuing the statement of assurance;
ističe da prema brojnim izjavama Revizorskog suda, nacionalne izjave o upravljanju koje su dostavile četiri navedene države članice imaju vrlo ograničenu vrijednost u postupku revizije Revizorskog suda te se ne mogu smatrati pouzdanim izvorom informacija za izdavanje izjave o jamstvu;
Regrets, furthermore, in relation to the abovementioned Commission communication of 28 October 2014, the lack of substantial progress to improve the financial management which could lead to a continuous loss of Union money due to wrong decisions at political and managerial levels; calls for a sanction system if Member States transmit incorrect programme information and declarations;
žali, nadalje, u odnosu na gore navedenu komunikaciju Komisije od 28. listopada 2014., zbog nedostatka znatnog napretka u poboljšanju financijskog upravljanja koji bi mogao dovesti do kontinuiranog gubitka novca Unije zbog pogrešnih odluka na političkoj i upravljačkoj razini; zahtijeva sustav sankcija u slučaju ako države članice prosljeđuju netočne informacije i izjave o programu;