natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under Article 27(1)(e) of the Schengen Borders Code, the Member State reintroducing or prolonging internal border controls should provide, among others, information on the measures to be taken by the other Member States in the context of the planned border controls.
Na temelju članka 27. stavka 1. točke (e) Zakonika o schengenskim granicama države članice koje ponovno uvode ili produljuju nadzor na unutarnjim granicama trebale bi, među ostalim, pružiti informacije o mjerama koje druge države članice trebaju poduzeti u kontekstu planiranog nadzora državne granice.
Furthermore, under Article 27(5) of the Schengen Borders Code, joint meetings between the Member State planning to reintroduce border control at internal borders, the other Member States, especially those directly affected by the such measures, and the Commission may take place with a view to organising, where appropriate, mutual cooperation between the Member States.
Osim toga, na temelju članka 27. stavka 5. Zakonika o schengenskim granicama država članica koja planira ponovno uvesti nadzor državne granice na unutarnjim granicama, druge države članice, posebno one na koje izravno utječu takve mjere, i Komisija mogu održati zajedničke sastanke u cilju organizacije, prema potrebi, uzajamne suradnje između država članica.
Such contacts with the neighbouring Member States should be used to limit the impact on free movement.
Takve kontakte sa susjednim državama članicama trebalo bi iskoristiti za ograničavanje učinka na slobodno kretanje.
As the temporary reintroduction of border control at internal borders may only be used in exceptional circumstances and as a last resort measure, the Member States should first examine whether other measures alternative to border control could not be used to effectively remedy the identified threat and decide to reintroduce border controls at the internal borders concerned only as a measure of last resort, when such less restrictive measures for cross-border traffic cannot sufficiently address the threats identified.
Budući da se privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama može upotrijebiti samo u iznimnim okolnostima i kao krajnja mjera, države članice trebale bi najprije razmotriti mogu li se iskoristiti mjere alternativne nadzoru državne granice kako bi se učinkovito uklonila utvrđena prijetnja te odlučiti ponovno uvesti nadzor na predmetnim unutarnjim granicama samo kao krajnju mjeru ako se tim mjerama kojima se manje ograničava prekogranični promet ne mogu na zadovoljavajući način ukloniti utvrđene prijetnje.
The Member States concerned should inform of the outcome of this reflection and the reasons for opting for border controls in their notification pursuant to Article 27(1) of the Schengen Borders Code.
Predmetne bi države članice u svojim obavijestima trebale izvijestiti o ishodu tog razmatranja i o razlozima za nadzor državne granice u skladu s člankom 27. stavkom 1. Zakonika o schengenskim granicama.
In this respect, the Member States should make all necessary efforts to further and fully implement the Recommendation of the Commission of 12 May 2017 (C(2017) 3349 final) on proportionate police checks and police cooperation in the Schengen area.
U tom smislu, države članice trebale bi poduzeti sve potrebne korake radi daljnje i potpune provedbe Preporuke Komisije od 12. svibnja 2017. (C(2017) 3349 final) o razmjernim policijskim kontrolama i policijskoj suradnji u schengenskom prostoru.
This Recommendation should be addressed to all Schengen States bound by Title III of Regulation (EU) 2016/399 of the European Parliament and of the Council [2],
Ova bi Preporuka trebala biti upućena svim schengenskim državama koje obvezuje glava III. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća [2],
LIMITING THE IMPACT ON FREE MOVEMENT
OGRANIČAVANJE UČINKA NA SLOBODNO KRETANJE
In order to strike the right balance between the need to protect public policy or internal security in Member States and the benefits of the area without controls at internal borders, the Member States intending to reintroduce temporary internal border control should carefully take into account and regularly evaluate the following aspects when assessing pursuant to Article 26 of the Schengen Borders Code the need and proportionality of any temporary reintroduction of controls at internal borders pursuant to Articles 25 and 28 of the Schengen Borders Code:
Kako bi se pronašla odgovarajuća ravnoteža između potrebe za zaštitom javnog poretka ili unutarnje sigurnosti u državama članicama i koristi područja bez nadzora unutarnjih granica, države članice koje namjeravaju privremeno ponovno uvesti nadzor unutarnjih granica trebale bi pažljivo razmotriti i redovito ocjenjivati sljedeće aspekte kada u skladu s člankom 26. Zakonika o schengenskim granicama provode procjenu potrebe i proporcionalnosti svakog privremenog ponovnog uvođenja nadzora na unutarnjim granicama u skladu s člancima 25. i 28. Zakonika o schengenskim granicama:
the likely impact of such reintroduction on the free movement of persons within the area without internal border control;
mogući utjecaj ponovnog uvođenja nadzora na slobodno kretanje osoba unutar područja bez nadzora unutarnjih granica;
the likely impact of such reintroduction on the internal market.
mogući utjecaj ponovnog uvođenja nadzora na unutarnje tržište.
To this end, the Member States intending to reintroduce temporary internal border control should inform in the notification pursuant to Article 27(1) of the Schengen Borders Code of the outcome of their assessment of the impact of the planned reintroduction or prolongation of border controls at internal borders on free movement and the internal market.
U tom cilju države članice koje namjeravaju privremeno ponovno uvesti nadzor na unutarnjim granicama trebale bi u obavijesti iz članka 27. stavka 1. Zakonika o schengenskim granicama navesti rezultate svoje procjene učinka planiranog ponovnog uvođenja ili produljenja nadzora na unutarnjim granicama na slobodno kretanje i unutarnje tržište.
The Member States intending to reintroduce temporary internal border control should refrain from any measures which would not be justified by the identified serious threat to public policy or internal security.
Države članice koje namjeravaju privremeno ponovno uvesti nadzor na unutarnjim granicama ne bi trebale poduzimati nikakve mjere koje nisu opravdane s obzirom na utvrđenu ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti.
For instance, they should limit the border sections where internal border control is temporarily reintroduced to what is strictly necessary to address the threat identified.
Trebale bi primjerice ograničiti dijelove državne granice na kojima se privremeno ponovno uvodi nadzor na unutarnjim granicama na ono što je nužno potrebno za uklanjanje utvrđene prijetnje.
SHARED RESPONSIBILITY AND COOPERATION
ZAJEDNIČKA ODGOVORNOST I SURADNJA
In view of this objective of limiting the impact on free movement, the Member States intending to reintroduce temporary internal border control should:
S obzirom na cilj ograničavanja učinka na slobodno kretanje države članice koje namjeravaju privremeno ponovno uvesti nadzor na unutarnjim granicama trebale bi:
consult well in advance the Member States affected by the intended reintroduction;
se dovoljno unaprijed savjetovati s državama članicama na koje utječe planirano ponovno uvođenje nadzora;
maintain a close and constant cooperation, allowing for a constant review and adaptation of the controls so as to reflect the evolving needs and impact on the ground;
održavati blisku i trajnu suradnju kako bi se omogućilo stalno preispitivanje i prilagodba nadzora s obzirom na nove potrebe i učinak na terenu;
stand ready to assist each other with a view to the effective implementation of border controls, where needed and justified.
biti spremne pomoći jedna drugoj u cilju učinkovite provedbe nadzora državne granice ako je to potrebno i opravdano.
USE OF ALTERNATIVE MEASURES
UPOTREBA ALTERNATIVNIH MJERA
In order to ensure that temporary reintroduction of border control at internal borders is a last resort measure, used only when the identified serious threat to public policy or internal security cannot be addressed appropriately by other means, the Member States should implement fully the Recommendation of the Commission of 12 May 2017 (C(2017) 3349 final) on proportionate police checks and police cooperation in the Schengen area.
Kako bi osigurale da je privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama krajnja mjera koja se provodi samo ako utvrđenu ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti nije moguće primjereno ukloniti drugim sredstvima, države članice trebale bi u cijelosti provesti Preporuku Komisije od 12. svibnja 2017. (C(2017) 3349 final) o razmjernim policijskim kontrolama i policijskoj suradnji u schengenskom prostoru.
Commission Recommendation (EU) 2017/1805
Preporuka Komisije (EU) 2017/1805
on the professionalisation of public procurement
o profesionalizaciji javne nabave
Building an architecture for the professionalisation of public procurement
Izgradnja strukture za profesionalizaciju javne nabave
Public procurement is an instrument to achieve smart, sustainable and inclusive growth.
Javna nabava je instrument za postizanje pametnog, održivog i uključivog rasta.
This instrument could have significant economic impact [1] in contributing to the Commission's agenda for growth, jobs and cross-border trade.
Tim bi se instrumentom mogao ostvariti znatan gospodarski utjecaj [1] kao dio Komisijina programa za rast, radna mjesta i prekograničnu trgovinu.
Efficient, effective and competitive public procurement is both a touchstone for a well-functioning single market and a major channel for European investments [2].
Učinkovita, djelotvorna i konkurentna javna nabava mjerilo je uspješnosti jedinstvenog tržišta i važno sredstvo za europska ulaganja [2].
The directives on public procurement adopted in 2014 [3] provide a toolbox enabling Member States to make more efficient and strategic use of public procurement.
Direktivama o javnoj nabavi donesenima 2014. [3] stavlja se na raspolaganje paket koji državama članicama omogućuje učinkovitiju i stratešku primjenu javne nabave.
Public procurement is facing new challenges as it is increasingly expected to: demonstrate best value for public money in ever-constricting budgetary environments; use the opportunities of digitisation and evolving markets; make a strategic contribution to horizontal policy objectives and societal values such as innovation, social inclusion and economic and environmental sustainability; maximise accessibility and show accountability for minimising inefficiencies, waste, irregularities, fraud and corruption, as well as building responsible supply chains.
Javna se nabava suočava s novim izazovima jer se sve više očekuje: dokazivanje najbolje vrijednosti za uložena javna sredstva u sve manjim proračunskim okruženjima; iskorištavanje mogućnosti koje nude digitalizacija i tržišta u razvoju; davanje strateškog doprinosa horizontalnim ciljevima politike i društvenim vrijednostima kao što su inovacije, socijalna uključenost te gospodarska i ekološka održivost; optimizacija pristupačnosti i preuzimanje odgovornosti za smanjivanje neučinkovitosti, rasipnosti, nepravilnosti, prijevara i korupcije na najmanju moguću mjeru te uspostavljanje odgovornih opskrbnih lanaca.
The need to ensure the efficient application of public procurement rules at all levels is necessary to make the best out of this essential lever for European investment, as spelled out in the Investment Plan for Europe [4], and to achieve a stronger single market called for in the 2017 State of the Union address of President Juncker.
Kako je objašnjeno u Planu ulaganja za Europu [4], nužno je osigurati učinkovitu primjenu pravila za javnu nabavu na svim razinama kako bi se na najbolji način iskoristio taj ključni mehanizam za europska ulaganja te kako bi se ostvarilo snažnije jedinstveno tržište za koje se u govoru o stanju Unije 2017. zalaže predsjednik Juncker.
Efficiency is also among the areas of improvement in public procurement signalled through the European semester process.
I u postupku europskog semestra učinkovitost javne nabave istaknuta je kao područje u kojem su potrebna poboljšanja.
Therefore, the most efficient use of public funds needs to be ensured and public buyers need to be in a position to procure according to the highest standards of professionalism.
Stoga je potrebno osigurati najučinkovitiju upotrebu javnih sredstava, a javni naručitelji moraju biti u mogućnosti nabavljati u skladu s najvišim profesionalnim standardima.
Enhancing and supporting professionalism among public procurement practitioners can help foster the impact of public procurement in the whole economy [5].
Jačanje i podupiranje profesionalizacije u javnoj nabavi može pomoći cjelokupnom gospodarstvu [5].
The objective of the professionalisation of public procurement is understood broadly to reflect the overall improvement of the whole range of professional skills and competences, knowledge and experience of the people conducting or participating in tasks related to procurement [6].
Općenito se smatra da bi cilj profesionalizacije javne nabave trebao uključivati sveukupno poboljšanje cijelog niza stručnih vještina i kompetencija, znanja i iskustva ljudi koji vode zadatke povezane s javnom nabavom ili u njima sudjeluju [6].
It covers also the tools and support as well as the institutional policy architecture that are necessary to do the job effectively and deliver results [7].
To obuhvaća i alate i podršku kao i institucionalno-političke strukture koje su potrebne za djelotvorno obavljanje posla i postizanje rezultata [7].
Therefore, an effective professionalisation policy should be based on an overall strategic approach along three complementary objectives:
Stoga bi se djelotvorna politika profesionalizacije trebala temeljiti na cjelovitom strateškom pristupu s obzirom na tri cilja koja se međusobno nadopunjuju:
I. Developing the appropriate policy architecture for professionalisation: to have a real impact, any professionalisation policy should count on high level political support.
I. razvoj odgovarajuće strukture politike za profesionalizaciju: za postizanje stvarnog utjecaja svaka bi politika profesionalizacije trebala računati na političku potporu na visokoj razini.
This means defining a clear assignment of responsibilities and tasks to institutions at central policy level, supporting efforts at local, regional and sectoral levels, ensuring continuation across political cycles, using where appropriate, the institutional structures promoting specialisation, aggregation and sharing of knowledge.
To podrazumijeva utvrđivanje jasne raspodjele odgovornosti i zadataka među institucijama na središnjoj razini politike, potporu nastojanjima na lokalnoj, regionalnoj i sektorskoj razini, osiguravanje kontinuiteta kroz političke cikluse, uz angažiranje, po potrebi, institucionalnih struktura za promicanje specijalizacije te prikupljanje i razmjenu znanja;
Human resources — improving training and career management of procurement practitioners: public procurement practitioners, i.e. those involved in the procurement of goods, services and works, as well as auditors and officials responsible for the review of public procurement cases, must have the right qualifications, training, skills and experience needed for their level of responsibility.
ljudski resursi — poboljšanje izobrazbe i upravljanje karijerom stručnjaka u području nabave: stručnjaci u području javne nabave, tj. oni koji su uključeni u nabavu robe, usluga i radova, kao i revizori i službenici odgovorni za reviziju predmeta u području javne nabave, moraju imati odgovarajuće kvalifikacije, izobrazbu, vještine i iskustvo potrebne za njihovu razinu odgovornosti.
This means securing experienced, skilled and motivated staff, offering the necessary training and continuous professional development, as well as developing a career structure and incentives to make the public procurement function attractive and to motivate public officers to deliver on strategic outcomes.
To podrazumijeva osiguravanje iskusnog, kvalificiranog i motiviranog osoblja, ponudu potrebne izobrazbe i trajnog stručnog usavršavanja, kao i razvijanje karijerne strukture i poticaja kako bi se dužnosti u području javne nabave učinile privlačnima, a javne službenike motiviralo za ostvarivanje strateških rezultata;
Systems — providing tools and methodologies to support professional procurement practice: public procurement practitioners must be equipped with the right tools and support to act efficiently and get best value for money for each purchase.
sustavi – osiguravanje alata i metodologija za potporu profesionalnoj praksi u nabavi: stručnjake u području javne nabave mora se opremiti pravim alatima i omogućiti im potporu za učinkovito djelovanje i ostvarivanje najbolje vrijednosti za novac za svaku nabavu.
This means ensuring the availability of tools and processes to deliver smart procurement, such as: e-Procurement tools, guidelines, manuals, templates and cooperation tools, with corresponding training, support and expertise, aggregation of knowledge and exchange of good practice.
To podrazumijeva osiguravanje dostupnosti alata i postupaka za ostvarivanje pametne nabave, kao što su: alati za e-nabavu, smjernice, priručnici, predlošci i alati za suradnju, uz odgovarajuću izobrazbu, potporu i stručnost, akumulaciju znanja i razmjenu dobrih praksi.
This Recommendation [8] encourages the development and implementation of professionalisation policies in the Member States, by offering a reference framework for consideration [9].
Ovom se preporukom [8] potiču razvoj i provedba politika profesionalizacije u državama članicama ponudom referentnog okvira za razmatranje [9].
The desired outcome of this initiative is to help Member States to build the policy for professionalisation to increase the profile, influence, impact and reputation of procurement in delivering public objectives.
Željeni ishod ove inicijative pružanje je pomoći državama članicama u izgradnji politike za profesionalizaciju kako bi se povećala prepoznatljivost, utjecaj, učinak i ugled nabave u ostvarivanju javnih ciljeva.
This Recommendation is addressed to Member States and to their public administration primarily at national level.
Ova je Preporuka upućena državama članicama i njihovim tijelima javne uprave prvenstveno na nacionalnoj razini.
However, under their centralised or decentralised procurement system, Member States should further encourage and support contracting authorities/entities in rolling out professionalisation initiatives.
Međutim, u okviru njihova centraliziranog ili decentraliziranog sustava nabave, države članice trebale bi nastaviti poticati i podupirati javne naručitelje/subjekte u pokretanju inicijativa za profesionalizaciju.
Therefore, Member States should draw this Recommendation to the attention of bodies responsible for public procurement at all levels as well as of the bodies in charge of training the auditors and officials responsible for the review of public procurement cases.
Stoga bi države članice tijelima nadležnima za javnu nabavu na svim razinama, kao i tijelima zaduženima za izobrazbu revizora i službenika zaduženih za reviziju predmeta u području javne nabave, trebale skrenuti pozornost na ovu Preporuku,
I. DEFINING THE POLICY FOR THE PROFESSIONALISATION OF PUBLIC PROCUREMENT
I. IZGRADNJA STRUKTURE ZA PROFESIONALIZACIJU JAVNE NABAVE
Member States should develop and implement long term professionalisation strategies for public procurement, tailored to their needs, resources and administrative structure, standalone or as part of wider professionalisation policies of public administration.
Države članice trebale bi razviti i provesti strategije dugoročne profesionalizacije za javnu nabavu, prilagođene njihovim potrebama, resursima i administrativnoj strukturi, samostalno ili kao dio širih politika profesionalizacije javne uprave.
The aim is to attract, develop and retain skills, focus on performance and strategic outcomes and make the most out of the available tools and techniques.
Cilj je privlačenje, razvoj i zadržavanje vještina, usmjeravanje na učinkovitost i strateške rezultate te optimalno iskorištavanje dostupnih alata i tehnika.
These strategies should:
Te bi strategije trebale:
address all the relevant participants in the procurement process and be developed through an inclusive process at national, regional and local level;
biti upućene svim relevantnim sudionicima u postupku nabave i razvijane uključivim postupkom na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini;
be applied in coordination with other policies across the whole public sector; and
biti primjenjivane u koordinaciji s drugim politikama u cijelom javnom sektoru; i
take stock of developments in other Member States and at international level.
uzeti u obzir kretanja u ostalim državama članicama i na međunarodnoj razini.
Member States should also encourage and support contracting authorities/entities in implementing the national professionalisation strategies, developing professionalisation initiatives as well as appropriate institutional architecture and cooperation for a more coordinated, efficient and strategic procurement based on, among other things:
Države članice također bi trebale poticati i podupirati javne naručitelje/subjekte u provedbi nacionalnih strategija za profesionalizaciju, razvoju inicijativa za profesionalizaciju kao i odgovarajućeg institucionalnog ustroja i suradnje za koordiniraniju, učinkovitu i stratešku nabavu koja se, među ostalim, temelji na:
increased cooperation between relevant services and between contracting authorities/entities; and
većoj suradnji između odgovarajućih službi i između javnih naručitelja/subjekata; i
the expertise and support of training institutions, central purchasing bodies and of procurement-oriented professional organisations.
stručnom znanju i podršci institucija za izobrazbu, središnjih tijela za nabavu i strukovnih organizacija usmjerenih na nabavu.
HUMAN RESOURCES — IMPROVING TRAINING AND CAREER MANAGEMENT
LJUDSKI RESURSI — POBOLJŠAVANJE IZOBRAZBE I UPRAVLJANJA KARIJEROM
Member States should identify and define the baseline of skills and competences any public procurement practitioner should be trained in and possess, taking into account the multidisciplinary nature of procurement projects, both for dedicated procurement officials and for related functions as well as for judges and auditors, such as:
Države članice trebale bi utvrditi i definirati osnovnu razinu vještina i kompetencija za koje bi svaki stručnjak u području javne nabave trebao biti osposobljen i koje bi trebao posjedovati, uzimajući u obzir multidisciplinarnu prirodu projekata nabave, za službenike koji djeluju isključivo u području nabave te za povezane funkcije, kao i za suce i revizore, uključujući:
frameworks for skills and competences to support recruitment and career management processes and in designing training curricula; and
okvire za vještine i kompetencije za potporu postupcima zapošljavanja i upravljanja karijerom te osmišljavanje kurikuluma za izobrazbu: i
a common competence framework for public procurement at European level.
zajednički okvir kompetencija za javnu nabavu na europskoj razini.
Member States should develop appropriate training programmes — initial and lifelong — based on data and needs assessment, as well as on competence frameworks where available, such as:
Države članice trebale bi razviti odgovarajuće programe izobrazbe – početne i cjeloživotne – na temelju podataka i procjene potreba te okvira kompetencija ako su dostupni, kao što su:
developing and/or supporting the development of the initial training offer, at graduate and post-graduate level and other entry-level career training;
razvoj i/ili potpora razvoju početne ponude za izobrazbu, na diplomskoj ili poslijediplomskoj razini, kao i ostalih izobrazbi na početnoj razini;
providing and/or supporting a comprehensive, targeted and accessible offer of lifelong training and learning;
osiguravanje sveobuhvatne ponude ciljanih i dostupnih mogućnosti cjeloživotne izobrazbe i učenja i/ili potpore toj izobrazbi;