natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, the President of the Republic or the Minister of Justice were given the power to initiate disciplinary proceedings against a Constitutional Tribunal judge [39] and, in particularly serious cases, the Sejm was given the power to take the final decision on the dismissal of a judge following a request to that effect by the Constitutional Tribunal [40].
Točnije, predsjednik republike ili ministar pravosuđa ovlašteni su pokrenuti stegovni postupak protiv suca Ustavnog suda [39], a, u posebno teškim slučajevima, Sejm je ovlašten donijeti konačnu odluku o otpuštanju suca slijedom zahtjeva koji u tu svrhu podnese Ustavni sud [40].
The Commission considered that the fact that a political body decides on (and hence may refuse to impose) a disciplinary sanction as proposed by the Constitutional Tribunal may pose a problem regarding the independence of the judiciary, as the Parliament (as a political body) could be expected to decide on the basis of political considerations.
Komisija smatra da činjenica da političko tijelo odlučuje o stegovnoj mjeri koju predlaže Ustavni sud (i stoga može odbiti njezino izricanje) može predstavljati problem u odnosu na neovisnost sudbene vlasti, budući da se može očekivati da parlament (kao političko tijelo) odluči na temelju političkih razmatranja.
Similarly it was not clear why political institutions such as the President of the Republic and the Minister of Justice should have the power to initiate disciplinary proceedings.
Nadalje, nije jasno zašto političke institucije kao što su predsjednik republike i ministar pravosuđa trebaju imati ovlast za pokretanje stegovnog postupka.
Even if such proceedings required approval by the Tribunal or its President, already the fact that they could have been initiated by political institutions could have had an impact on the independence of the Tribunal.
Čak i ako takvi postupci zahtijevaju odobrenje Ustavnog suda ili njegova predsjednika, sama činjenica da su ih mogle pokrenuti političke institucije mogla je utjecati na neovisnost Ustavnog suda.
This raised concerns as regards the separation of powers and the independence of the Constitutional Tribunal as the proposal of the Tribunal to dismiss a judge could be rejected by the Sejm.
Ovo je izazvalo zabrinutost u pogledu diobe vlasti i neovisnosti Ustavnog suda, budući da prijedlog Ustavnog suda o otpuštanju suca Sejm može odbaciti.
Law adopted on 22 July 2016 on the Constitutional Tribunal
Zakon o Ustavnom sudu donesen 22. srpnja 2016.
In addition to provisions on the appointment of judges of the Tribunal and the publication of its judgments (see sections 2 and 3), the law adopted on 22 July 2016 contains other provisions on the functioning of the Tribunal.
Pored odredbi o imenovanju sudaca Ustavnog suda i objavljivanju njegovih odluka (vidjeti odjeljke 2. i 3.), zakon donesen 22. srpnja 2016. sadržava i druge odredbe o funkcioniranju Ustavnog suda.
The law is inspired by the Law on the Constitutional Tribunal of 1 August 1997 but adds new provisions, inter alia, on the attendance quorum of judges for hearing cases, the majorities needed in the Constitutional Tribunal to hand down judgments by the full bench, the handling of cases in chronological order, the minimum delay for hearings, the role of the Public Prosecutor-General, the postponement of deliberations, transitional provisions for pending cases and vacatio legis.
Zakon se temelji na Zakonu o Ustavnom sudu od 1. kolovoza 1997., ali uz nove odredbe, među ostalim, o kvorumu nazočnosti sudaca za saslušanje predmeta, većini potrebnoj u Ustavnom sudu za donošenje odluka na općoj sjednici, obradi predmeta kronološkim redom, minimalnoj odgodi za saslušanja, ulozi državnog odvjetnika, odlaganju rasprava, prijelaznim odredbama za neriješene predmete i vacatio legis.
The Commission considers that even if certain improvements can be noted as compared to the amending Act adopted on 22 December 2015, and certain concerns have been addressed as set out hereunder, a number of concerns raised already regarding the law adopted on 22 December 2015 remain and a number of new provisions raising concern have been introduced.
Komisija smatra da, čak i uz određena poboljšanja u usporedbi sa Zakonom o izmjenama donesenim 22. prosinca 2015. te rješavanje nekih pitanja koja su izazivala zabrinutost, još uvijek ima primjedbi u odnosu na zakon donesen 22. prosinca 2015., a uvedeno je i nekoliko novih odredbi koje izazivaju zabrinutost.
Overall, the effects of certain provisions of the law adopted on 22 July 2016, taken separately or in combination, raise concern regarding the effectiveness of constitutional review and the rule of law.
Sveobuhvatno gledajući, učinci određenih odredbi zakona donesenog 22. srpnja 2016., uzetih odvojeno ili zajednički, izazivaju zabrinutost u pogledu učinkovitosti ocjene ustavnosti i vladavine prava.
Article 26(2) states that ‘The examination of a case by the full Tribunal shall require the participation of at least eleven judges of the Tribunal’.
U članku 26. stavku 2. navedeno je da „za razmatranje predmeta na Ustavnom sudu u punom sastavu potrebno je sudjelovanje barem jedanaest sudaca Ustavnog suda”.
In addition, Article 26(1)(g) provides that ‘The Tribunal shall rule (…) in the full Tribunal on (…) cases in which three judges of the Tribunal submit an application to that effect within 14 days of receiving copies of a constitutional complaint or of an application or legal question referred to in Article 38(1)’.
Pored toga, člankom 26. stavkom 1. točkom (g) predviđeno je da „Ustavni sud donosi odluku […] u punom sastavu o […] predmetima u kojima troje sudaca Ustavnog suda predaju zahtjev u tu svrhu u roku od 14 dana od primitka preslika ustavne žalbe ili zahtjeva ili pravnog pitanja iz članka 38. stavka 1.”
Article 26(2) increases the number of judges required to participate in a full bench from nine (as under the 1997 Act on the Constitutional Tribunal and the Law of 25 June 2015 prior to its amendment of 22 December 2015) to 11.
Člankom 26. stavkom 2. povećava se broj sudaca koji trebaju sudjelovati na općoj sjednici sa devet (kako je bilo prema Zakonu o Ustavnom sudu iz 1997. i Zakonu od 25. lipnja 2015. prije njegove izmjene od 22. prosinca 2015.) na jedanaest.
This represents a constraint on the decision-making process of the Constitutional Tribunal.
Ovo predstavlja ograničenje u procesu donošenja odluka Ustavnog suda.
The number has been reduced compared to the 13 which was required by the amending Act of 22 December 2015.
Broj je smanjen u usporedbi s trinaest, koliko je bilo potreban prema Zakonu o izmjenama od 22. prosinca 2015.
However, in particular as the Constitutional Tribunal currently has only 12 judges to handle cases, the attendance quorum might on occasion not be reached, which would then leave the Tribunal at least temporarily unable to judicate.
Međutim, posebno s obzirom da Ustavni sud trenutačno ima samo 12 sudaca za obradu predmeta, kvorum nazočnosti povremeno neće biti moguće postići, što bi dovelo do toga da Sud barem privremeno ne može donositi odluke.
In addition, according to Article 26(1)(g) the Tribunal adjudicates as a full bench, inter alia, in cases in which three judges file an application thereto.
Pored toga, u skladu s člankom 26. stavkom 1. točkom (g) Ustavni sud donosi odluke na općoj sjednici, među ostalim, u predmetima u kojima troje sudaca za to podnesu zahtjev.
These judges do not have to be judges designated to an adjudicating bench in a given case.
Ovi suci ne moraju biti suci postavljeni za donošenje odluke u predmetnom slučaju.
The Law does not provide that their application needs to be justified or meet any particular conditions.
Zakonom se ne predviđa nikakvo obrazloženje niti ispunjivanje posebnih uvjeta za njihov zahtjev.
Such a provision permits for an unforeseeable number of cases to be considered by a full bench and could hamper the efficient functioning of the Tribunal and consequently the effectiveness of the constitutional review.
Tom se odredbom omogućuje da se na općoj sjednici razmatra nepredvidljiv broj predmeta što može ometati učinkovito funkcioniranje Ustavnog suda i posljedično učinkovitost ocjenjivanja ustavnosti.
Article 38(5) provides that ‘The President of the Tribunal may set the date for the hearing setting aside condition foreseen by paragraph 3 [above] in cases where it is justified by protection of the citizen's rights and freedoms, security of state or constitutional order. On an application from 5 judges the President of the Tribunal may consider again his decision to set the date for the hearing.’
Člankom 38. stavkom 5. predviđeno je da „Predsjednik Ustavnog suda može odrediti datum saslušanja ne uzimajući u obzir uvjete predviđene stavkom 3. [gore] u predmetima kad je to opravdano zaštitom građanskih prava i sloboda, državne sigurnosti ili ustavnog poretka. Na zahtjev petorice sudaca predsjednik Ustavnog suda može ponovno razmotriti svoju odluku za određivanje datuma saslušanja.”
The ‘sequence rule’ according to which the Tribunal must hear cases at which applications are considered in the sequence in which they have been registered was introduced in the amending Act of 22 December 2015 and has already been ruled by the Tribunal to be inconsistent, inter alia, with the Constitution, on the grounds that the said provision interferes with the judiciary's independence and its separateness from other branches of government.
„Pravilo redoslijeda”, u skladu s kojim Ustavni sud mora saslušavati predmete prema redoslijedu kojim su upisani zahtjevi, uvedeno je Zakonom o izmjeni od 22. prosinca 2015., a za koje je Ustavni sud već odlučio da nije u skladu, među ostalim, s Ustavom, iz razloga što dotična odredba zadire u neovisnost sudbene vlasti i njezinu odvojenost od ostalih grana vlasti.
According to Article 38(3), the sequencing rule applies to ‘applications’ and does not relate to ‘constitutional complaints’.
U skladu s člankom 38. stavkom 3. pravilo redoslijeda primjenjuje se na „zahtjeve”, ali se ne odnosi na „ustavne žalbe”.
Even if the sequencing rule applies only to applications, it will affect the capacity of the Tribunal to render rapidly decisions on the constitutionality of laws at the request of institutional actors.
Čak i ako se pravilo redoslijeda primjenjuje samo na zahtjeve, ono utječe na sposobnost Ustavnog suda da brzo donosi odluke o ustavnosti zakona na zahtjev institucionalnih aktera.
Article 38(5) does foresee a possibility for the President of the Constitutional Tribunal to derogate from the sequencing rule.
Člankom 38. stavkom 5. predviđena je mogućnost da predsjednik Ustavnog suda odstupi od pravila redoslijeda.
However, this possibility is limited to specific cases and may give rise to delays, considering that five judges may file an application to reconsider the decision of the President of the Constitutional Tribunal to set the date for the hearing.
Međutim, mogućnost je ograničena na posebne predmete i može izazvati odgode, uzevši u obzir da pet sudaca može podnijeti zahtjev za ponovno razmatranje odluke predsjednika Ustavnog suda za određivanje datuma za saslušanje.
Moreover, it is not clear whether the conditions would allow the President of the Tribunal to diverge from the sequencing rule in all cases requiring urgent decision.
Štoviše, nije jasno bi li uvjeti omogućili predsjedniku Ustavnog suda odstupanje od pravila redoslijeda u svim slučajevima koji zahtijevaju žurnu odluku.
Therefore, even if the law adopted on 22 July 2016 constitutes an improvement over the law adopted on 22 December 2015, the impact of the sequencing rule on the effectiveness of the Tribunal still may give rise to certain concerns.
Prema tome, čak i ako zakon donesen 22. srpnja 2016. predstavlja napredak u odnosu na zakon donesen 22. prosinca 2015., utjecaj pravila redoslijeda na učinkovitost Ustavnog suda još uvijek može izazvati određenu zabrinutost.
The law adopted on 22 July 2016 does not provide for the involvement of other institutions of the State in disciplinary proceedings concerning judges of the Tribunal.
Zakonom donesenim 22. srpnja 2016. nije predviđeno sudjelovanje drugih državnih institucija u stegovnim postupcima koji se odnose na suce Ustavnog suda.
This is an improvement as compared to the law adopted on 22 December 2015 and therefore this matter no longer raises concerns.
Ovo je napredak u odnosu na zakon donesen 22. prosinca 2015. i stoga to pitanje više ne izaziva zabrinutost.
Possibility of Public Prosecutor-General to prevent examination of cases
Mogućnost da državni odvjetnik spriječi razmatranje predmeta
Article 61(6) provides that ‘Absence from the hearing of the Public Prosecutor-General, who has been properly notified thereof, or his/her representative shall not prevent examination of the case unless the obligation to participate in the hearing results from the provisions of the Act.’ Article 30(5) provides that ‘The Public Prosecutor-General or his/her deputy shall participate in cases examined by the Tribunal sitting in full bench’.
Člankom 61. stavkom 6. predviđeno je da „Odsutnost državnog odvjetnika na saslušanju, o kojem je uredno obaviješten, ili njegovog/njezinog predstavnika ne sprječava razmatranje predmeta osim ako obveza sudjelovanja na saslušanju proizlazi iz odredbi Zakona.” Člankom 30. stavkom 5. predviđeno je da „Državni odvjetnik ili njegov/njezin zamjenik sudjeluju u predmetima koje Ustavni sud razmatra na općoj sjednici.”
In practice, the combination of Articles 61(6) and 30(5) would appear to give a possibility to the Public Prosecutor-General, who is also the Minister of Justice, to delay or even to prevent the examination of certain cases, including cases handled by the full bench, by deciding not to participate at the hearing.
U praksi, članak 61. stavak 6. i članak 30. stavak 5. uzeti zajedno ukazuju na mogućnost da državni odvjetnik, koji je ujedno i ministar pravosuđa, može odgoditi ili čak spriječiti razmatranje određenih predmeta, uključujući predmete koji se obrađuju na općoj sjednici, ako odluči ne sudjelovati na saslušanju.
This would allow for an undue interference with the functioning of the Tribunal and would violate the independence of the judiciary and the principle of the separation of powers.
Ovime bi bilo omogućeno neopravdano uplitanje u funkcioniranje Ustavnog suda i narušilo bi neovisnost sudske vlasti i načelo diobe vlasti.
Postponement of deliberation
Odlaganje rasprava
Article 68(5) provides that ‘During deliberations of the full Tribunal, at least four judges may object to the proposed settlement if they consider that the matter is particularly important for State organisational reasons or reasons of public order and they do not agree with the tenor of the settlement.’ Article 68(6) provides that ‘In the event of an objection under paragraph 5, the deliberations shall be postponed for three months and, at the subsequent deliberations after the end of that period, the judges that made the objection shall present their joint proposed settlement.’ Article 68(7) stipulates that ‘If, during the new deliberations referred to in paragraph 6, at least four judges again object, the deliberations shall be postponed by a further three months. At the end of that period, new deliberations and voting shall take place.’
Člankom 68. stavkom 5. predviđeno je da „Tijekom rasprava na Ustavnom sudu u punom sastavu barem četiri suca mogu uložiti prigovor na predloženo rješenje ako smatraju da je predmet posebno važan iz razloga državne organizacije ili razloga javnog reda, a oni nisu suglasni sa sadržajem rješenja.” Člankom 68. stavkom 6. predviđeno je da „U slučaju prigovora iz stavka 5. rasprave se odlažu na tri mjeseca, a na naknadnim raspravama po isteku tog razdoblja suci koji su uložili prigovor predstavljaju svoje zajednički prijedlog rješenja.” Člankom 68. stavkom 7. propisano je da „Ako tijekom novih rasprava iz stavka 6. najmanje četiri suca ponovno ulože prigovor, rasprave se odlažu na još tri mjeseca. Po isteku tog razdoblja, održavaju se nove rasprave i glasanje.”
For cases examined by a full bench, which could imply a large number of cases (see above) the law adopted on 22 July 2016 allows at least four judges of the Tribunal to raise an objection to a draft determination.
Za predmete koji se razmatraju na općoj sjednici, što može podrazumijevati velik broj predmeta (vidjeti prethodno navedeno), zakonom donesenim 22. srpnja 2016. omogućuje se da barem četiri suca Ustavnog suda ulože prigovor na nacrt odluke.
This could lead to the postponement of deliberations on a case for at least 3 months and in some instances for 6 months following the moment the Tribunal reaches the stage of deliberation.
To može dovesti do odlaganja rasprava u predmetu na najmanje tri mjeseca, a u nekim slučajevima i na šest mjeseci od trenutka kad Ustavni sud dosegne fazu rasprave.
The Law does not provide for an exception to deal with urgent cases more rapidly.
Zakonom nije predviđena iznimka za bržu obradu žurnih predmeta.
The impact of these provisions on the effectiveness of the constitutional review is a matter of concern in respect of the rule of law, as it prevents the Constitutional Tribunal from fully ensuring an effective constitutional review, and grant effective and timely judicial redress in all cases.
Utjecaj tih odredbi na učinkovitost ocjenjivanja ustavnosti izaziva zabrinutost u odnosu na vladavinu prava, budući da sprječava Ustavni sud da u potpunosti osigura učinkovito ocjenjivanje ustavnosti te učinkovitu i pravovremenu sudsku zaštitu u svim predmetima.
Transitional provisions for pending cases
Prijelazne odredbe za neriješene predmete
Article 83(1) provides: ‘The provisions of this Act shall apply to cases begun but not completed before the date of this Act's entry into force.’ According to Article 83(2) ‘The Tribunal must settle cases referred to in paragraph 1 within one year of this Act's entry into force. The time-limit of one year shall not apply to the cases specified in Article 84.’ Article 84(1) states: ‘In the case of applications filed by the entities referred to in Article 191(1), subparagraphs 1 to 5, of the Constitution pending before the date of this Act's entry into force, the Tribunal shall (…) suspend proceedings for six months and call on the applicants to supplement their applications in accordance with the requirements of Article 33(2) to (5).’ Article 84(2) provides: ‘If an application referred to in paragraph 1 is supplemented in accordance with the requirements of Article 33(2) to (5), the Tribunal shall order the resumption of the suspended proceedings on expiry of the time-limit referred to in paragraph 1. Otherwise the proceedings shall be discontinued.’
Člankom 83. stavkom 1. predviđeno je: „Odredbe ovog Zakona primjenjuju se na predmete koji su započeti ali nisu završeni prije datuma stupanja ovog Zakona na snagu.” U skladu s člankom 83. stavkom 2. „Ustavni sud mora riješiti predmete iz stavka 1. u roku od jedne godine od stupanja ovog Zakona na snagu. Rok od jedne godine ne primjenjuje se na predmete navedene u članku 84.” U članku 84. stavku 1. navedeno je: „U slučaju zahtjeva koje su podnijeli subjekti iz članka 191. stavka 1., podstavaka 1. do 5. Ustava koji nisu riješeni prije datuma stupanja ovog Zakona na snagu, Ustavni sud […] obustavlja postupak na šest mjeseci i poziva podnositelje zahtjeva da dopune svoje zahtjeve u skladu sa zahtjevima iz članka 33. stavka 2. do stavka 5.” Člankom 84. stavkom 2. predviđeno je: „Ako je zahtjev iz stavka 1. dopunjen u skladu sa zahtjevima iz članka 33. stavka 2. do stavka 5., Ustavni sud nalaže nastavak obustavljenog postupka po isteku roka iz stavka 1. U protivnom postupak se obustavlja.”
Article 85(1) states: ‘If the date of a hearing has been set before this Act's entry into force, the hearing shall be postponed and the competent panel shall be adjusted to this Act.’ Article 85(2) provides: ‘A new date shall be set for the hearing. The hearing shall take place in accordance with this Act.’ Article 86 provides: ‘If the date of publication of a ruling has been set before this Act's entry into force, publication shall be postponed and the competent panel and the requirements concerning the ruling shall be adjusted to this Act.’
U članku 85. stavku 1. navedeno je: „Ako je datum saslušanja određen prije stupanja ovog Zakona na snagu, saslušanje se odlaže i nadležno sudsko vijeće usklađuje se s ovim Zakonom.” Člankom 85. stavkom 2. predviđeno je: „Određuje se novi datum za saslušanje. Saslušanje se odvija u skladu s ovim Zakonom.” Člankom 86. predviđeno je: „Ako je datum objavljivanja odluke određen prije stupanja ovog Zakona na snagu, objavljivanje se odlaže, a nadležno sudsko vijeće i zahtjevi koji se odnose na odluku usklađuju se s ovim Zakonom.”
On the one hand, Article 83(2) fixes a deadline of 1 year from the date of entry into force of the Act to deal with pending cases.
S jedne strane, člankom 83. stavkom 2. utvrđuje se rok od jedne godine od datuma stupanja Zakona na snagu za obradu neriješenih predmeta.
However, on the other hand, Article 84 provides, by derogation to Article 83(2), that pending applications (i.e. applications by institutional actors for constitutional review of legislation) shall be frozen for a period of 6 months.
Međutim, s druge strane, člankom 84. predviđeno je, odstupajući od članka 83. stavka 2., da se neriješeni zahtjevi (tj. zahtjevi za ocjenjivanje ustavnosti propisa koje podnesu institucionalni akteri) zamrzavaju na razdoblje od šest mjeseci.
The Tribunal would request the applicants to supplement their applications in order to comply with the new procedural requirements, and would be able to resume its work on these applications only after this period of 6 months has lapsed (even if the applicants have supplemented their application before).
Ustavni sud zatražio bi od podnositelja zahtjeva da dopune svoje zahtjeve kako bi bili u skladu s novim postupovnim zahtjevima, te bi mogao nastaviti svoj rad na tim zahtjevima tek nakon proteka razdoblja od šest mjeseci (čak i ako su podnositelji zahtjeva dopunili svoj zahtjev ranije).
The Law does not provide for an exception to handle urgent cases more rapidly.
Zakonom nije predviđena iznimka za bržu obradu žurnih predmeta.
Articles 85 and 86 amount to legislative interference with pending cases, in particular with those which are already at an advanced stage, and could hamper the functioning of the Tribunal.
Članci 85. i 86. svode se na zakonodavno uplitanje u neriješene slučajeve, posebno u one koji su već uznapredovali, te bi mogli ometati funkcioniranje Ustavnog suda.
These transitional provisions taken together raise important concerns as they will slow down significantly the work of the Tribunal on applications and prevent the Tribunal from fully ensuring an effective constitutional review.
Ove prijelazne odredbe uzete zajedno izazivaju veliku zabrinutost, budući da značajno usporavaju rad Ustavnog suda na zahtjevima i sprječavaju Ustavni sud da u potpunosti osigura učinkovito ocjenjivanje ustavnosti.
This is particularly relevant in the context of all the sensitive new legislative acts as referred to in the Commission opinion (see below in section 4.3).
Ovo je naročito relevantno u kontekstu svih osjetljivih novih zakonodavnih akata koje Komisija navodi u svome mišljenju (vidjeti u nastavku u odjeljku 4.3.).
Article 92 of the law adopted on 22 July 2016 provides that ‘This Act shall enter into force 14 days after its publication.’ Unless recourse is had to a preventive constitutional review of the Act, the period of vacatio legis of 14 days is too short for an effective constitutional review of the Law.
Člankom 92. zakona donesenog 22. srpnja 2016. predviđeno je da „Ovaj Zakon stupa na snagu 14 dana od dana objave.” Osim ako se pribjegne preventivnom ocjenjivanju ustavnosti Zakona, razdoblje vacatio legis od 14 dana prekratko je za učinkovito ocjenjivanje ustavnosti zakona.
For reasons of legal certainty it is important that enough time should be provided to allow the Constitutional Tribunal to review the constitutionality of the Law before its entry into force.
Iz razloga pravne sigurnosti važno je predvidjeti dovoljno vremena da se Ustavnom sudu omogući ocjenjivanje ustavnosti Zakona prije njegova stupanja na snagu.