natgillin/translations-raw huggingface dataset:
International organisations and standard setters with competence in the field of preventing money laundering and combating terrorist financing may call for the application of appropriate countermeasures to protect the international financial system from the ongoing and substantial risks relating to money laundering and terrorist financing emanating from certain countries.
Međunarodne organizacije i stručnjaci zaduženi za određivanje standarda nadležni u području sprečavanja pranja novca i suzbijanja financiranja terorizma mogu pozvati na primjenu prikladnih protumjera za zaštitu međunarodnog financijskog sustava od postojećih i značajnih rizika povezanih s pranjem novca i financiranjem terorizma koji dolaze iz određenih zemalja.
In addition, Member States should require obliged entities to apply additional mitigating measures regarding high-risk third countries identified by the Commission by taking into account calls for countermeasures and recommendations, such as those expressed by the FATF, and responsibilities resulting from international agreements.
Osim toga, države članice trebale bi zahtijevati od obveznika primjenu dodatnih mjera ublažavanja u pogledu visokorizičnih trećih zemalja kako ih je odredila Komisija uzimanjem u obzir pozivâ na protumjere i preporuka, poput onih kakve je izrazio FATF, te obveza koje proizlaze iz međunarodnih sporazuma.
Given the need to urgently implement measures adopted with a view to strengthen the Union’s regime set in place for the prevention of money laundering and financing of terrorism, and seeing the commitments undertaken by Member States to quickly proceed with the transposition of Directive (EU) 2015/849, the amendments to Directive (EU) 2015/849 should be transposed by 10 January 2020.
S obzirom na potrebu za hitnom provedbom mjera donesenih s ciljem jačanja režima Unije uspostavljenog radi sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma, kao i na obveze koje su preuzele države članice u svrhu brzog prenošenja Direktive (EU) 2015/849, izmjene Direktive (EU) 2015/849 trebale bi biti prenesene do 10. siječnja 2020.
Member States should set up beneficial ownership registers for corporate and other legal entities by 10 January 2020 and for trusts and similar legal arrangements by 10 March 2020.
Države članice trebale bi uspostaviti registre stvarnog vlasništva za korporativne i druge pravne subjekte do 10. siječnja 2020. te za trustove i slične pravne aranžmane do 10. ožujka 2020.
Central registers should be interconnected via the European Central Platform by 10 March 2021.
Središnji registri trebali bi biti međusobno povezani putem europske središnje platforme do 10. ožujka 2021.
Member States should set up centralised automated mechanisms allowing the identification of holders of bank and payment accounts and safe-deposit boxes by 10 September 2020.
Države članice trebale bi uspostaviti centralizirane automatizirane mehanizme koji omogućuju identifikaciju imateljâ bankovnih računa i računa za plaćanja te korisnikâ sefova do 10. rujna 2020.
Member States shall notify to the Commission the categories, description of the characteristics, names and, where applicable, legal basis of the trusts and similar legal arrangements referred to in paragraph 1 by 10 July 2019.
Države članice priopćuju Komisiji kategorije, opis obilježja, imena i, prema potrebi, pravnu osnovu za trustove i slične pravne aranžmane iz stavka 1. do 10. srpnja 2019.
The Commission shall publish the consolidated list of such trusts and similar legal arrangements in the Official Journal of the European Union by 10 September 2019.
Komisija objavljuje pročišćeni popis takvih trustova i sličnih pravnih aranžmana u Službenom listu Europske unije do 10. rujna 2019.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive by 10 January 2020.
Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom do 10. siječnja 2020.
They shall immediately communicate the text of those provisions to the Commission.
One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
Directive (EU) 2018/844 of the European Parliament and of the Council
Direktiva (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća
amending Directive 2010/31/EU on the energy performance of buildings and Directive 2012/27/EU on energy efficiency
o izmjeni Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti
The Union is committed to developing a sustainable, competitive, secure and decarbonised energy system.
Unija je predana razvoju održivog, konkurentnog, sigurnog i dekarboniziranog energetskog sustava.
The Energy Union and the Energy and Climate Policy Framework for 2030 establish ambitious Union commitments to reduce greenhouse gas emissions further by at least 40 % by 2030 as compared with 1990, to increase the proportion of renewable energy consumed, to make energy savings in accordance with Union level ambitions, and to improve Europe’s energy security, competitiveness and sustainability.
U energetskoj uniji i okviru energetske i klimatske politike do 2030. utvrđene su ambiciozne obveze Unije za dodatno smanjenje emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % do 2030. u usporedbi s 1990., za povećanje udjela obnovljive energije u potrošnji, za uštedu energije u skladu s razinom ambicioznosti Unije te za poboljšanje energetske sigurnosti, konkurentnosti i održivosti Europe.
To reach those objectives, the 2016 review of the Union’s energy efficiency legislative acts combines a reassessment of the Union’s energy efficiency target for 2030 as requested by the European Council’s conclusions of 2014, a review of the core provisions of Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council and Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council, and a reinforcement of the financing framework, including the European Structural and Investment Funds (ESIF) and the European Fund for Strategic Investments (EFSI), which will ultimately improve the financial conditions of energy efficiency investments on the market.
Kako bi se ostvarili ti ciljevi, u preispitivanju zakonodavnih akata Unije iz područja energetske učinkovitosti za 2016. objedinjeni su nova procjena cilja energetske učinkovitosti Unije za 2030. kao što je to zatraženo u zaključcima Europskog vijeća iz 2014., preispitivanje temeljnih odredaba Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća te jačanje financijskog okvira, što uključuje europske strukturne i investicijske fondove (ESIF) te Europski fond za strateška ulaganja (EFSU), kojima će se u konačnici poboljšati financijski uvjeti na tržištu za ulaganja u području energetske učinkovitosti.
Directive 2010/31/EU required the Commission to carry out a review by 1 January 2017 in the light of the experience gained and progress made during the application of that Directive, and, if necessary, to make proposals.
Direktivom 2010/31/EU od Komisije se tražilo da provede preispitivanje do 1. siječnja 2017. u svjetlu iskustava stečenih i napretka ostvarenog tijekom primjene te Direktive te da prema potrebi podnese prijedloge.
To prepare for that review, the Commission took a series of steps to gather evidence on how Directive 2010/31/EU had been implemented in the Member States, focusing on what worked and what could be improved.
Kako bi se pripremila za to preispitivanje, Komisija je poduzela niz koraka za prikupljanje dokaza o provedbi Direktive 2010/31/EU u državama članicama, usredotočujući se na ono što je dalo rezultate i ono što bi se moglo poboljšati.
The outcome of the review and the Commission’s impact assessment indicated that a series of amendments are required to strengthen the current provisions of Directive 2010/31/EU and to simplify certain aspects.
Ishod preispitivanja i Komisijine procjene učinka upućuje na to da je nužan niz izmjena kako bi se ojačale trenutačne odredbe Direktive 2010/31/EU te kako bi se neki aspekti pojednostavnili.
To that end, Member States and investors need a clear vision to guide their policies and investment decisions, which includes indicative national milestones and actions for energy efficiency to achieve the short-term (2030), mid-term (2040) and long-term (2050) objectives.
U tu svrhu državama članicama i investitorima potrebna je jasna vizija koja će voditi njihove politike i odluke o ulaganjima, koja obuhvaća okvirne nacionalne relevantne ključne točke i mjere za postizanje energetske učinkovitosti kako bi se ostvarili kratkoročni (2030.), srednjoročni (2040.) i dugoročni (2050.) ciljevi.
With those objectives in mind and considering the Union’s overall energy efficiency ambitions, it is essential that Member States specify the expected output of their long-term renovation strategies and monitor developments by setting domestic progress indicators, subject to national conditions and developments.
Imajući na umu te ciljeve i uzimajući u obzir ukupnu razinu ambicioznosti Unije u pogledu energetske učinkovitosti, od ključne je važnosti da države članice navedu očekivani rezultat svojih dugoročnih strategija obnove i prate kretanja utvrđivanjem domaćih pokazatelja napretka, podložnih nacionalnim okolnostima i kretanjima.
The 2015 Paris Agreement on climate change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (COP 21) boosts the Union’s efforts to decarbonise its building stock.
Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama iz 2015., koji je uslijedio nakon 21. konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP 21), osnažuju se napori Unije usmjereni na dekarbonizaciju njezina fonda zgrada.
Taking into account that almost 50 % of Union’s final energy consumption is used for heating and cooling, of which 80 % is used in buildings, the achievement of the Union’s energy and climate goals is linked to the Union’s efforts to renovate its building stock by giving priority to energy efficiency, making use of the ‘energy efficiency first’ principle as well as considering deployment of renewables.
Uzimajući u obzir da se gotovo 50 % konačne potrošnje energije u Uniji upotrebljava za grijanje i hlađenje, od čega 80 % u zgradama, postizanje energetskih i klimatskih ciljeva Unije povezano je s nastojanjima Unije da obnovi svoj fond zgrada stavljanjem prioriteta na energetsku učinkovitost, primjenom načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” i razmatranjem učinkovite upotrebe obnovljivih izvora energije.
The provisions on long-term renovation strategies laid down in Directive 2012/27/EU should be moved to Directive 2010/31/EU, where they fit more coherently.
Odredbe o dugoročnim strategijama obnove utvrđene u Direktivi 2012/27/EU trebalo bi premjestiti u Direktivu 2010/31/EU, u koju se koherentnije uklapaju.
Member States should be able to use their long-term renovation strategies to address fire safety and risks related to intense seismic activity which affect energy efficiency renovations and the lifetime of buildings.
Države članice trebale bi moći upotrebljavati svoje dugoročne strategije obnove kako bi odgovorile na pitanja zaštite od požara i rizika povezanih s pojačanom seizmičkom aktivnošću koji utječu na energetske obnove i životni vijek zgrada.
To achieve a highly energy efficient and decarbonised building stock and to ensure that the long-term renovation strategies deliver the necessary progress towards the transformation of existing buildings into nearly zero-energy buildings, in particular by an increase in deep renovations, Member States should provide clear guidelines and outline measurable, targeted actions as well as promote equal access to financing, including for the worst performing segments of the national building stock, for energy-poor consumers, for social housing and for households subject to split-incentive dilemmas, while taking into consideration affordability.
Kako bi se postigao energetski visokoučinkovit i dekarboniziran fond zgrada i osiguralo da se dugoročnim strategijama obnove ostvari potreban napredak prema pretvorbi postojećih zgrada u zgrade gotovo nulte energije, osobito povećanjem dubinskih obnova, države članice trebale bi predvidjeti jasne smjernice i iznijeti mjerljiva, ciljane mjere te promicati jednak pristup financiranju, među ostalim za segmente nacionalnog fonda zgrada s najgorim svojstvima, za potrošače pogođene energetskim siromaštvom, za socijalno stanovanje te za kućanstva izložena dilemama suprotstavljenih interesa najmodavca i najmoprimca, uzimajući pritom u obzir priuštivost.
To further support the necessary improvements in their national rental stock, Member States should consider introducing or continuing to apply requirements for a certain level of energy performance for rental properties, in accordance with the energy performance certificates.
Kako bi se dodatno poduprla potrebna poboljšanja u nacionalnom fondu prostora koji se iznajmljuju, države članice trebale bi za zgrade koje se iznajmljuju razmotriti mogućnost uvođenja ili daljnje primjene zahtjeva za određenu razinu energetskih svojstava, u skladu s energetskim certifikatima.
According to the Commission’s impact assessment, renovation would be needed at an average rate of 3 % annually to accomplish the Union’s energy efficiency ambitions in a cost-effective manner.
Prema Komisijinoj procjeni učinka prosječna stopa obnove trebala bi iznositi 3 % godišnje kako bi se na troškovno učinkovit način ostvarila razina ambicioznosti Unije u pogledu energetske učinkovitosti.
Considering that every 1 % increase in energy savings reduces gas imports by 2,6 %, clear ambitions for renovation of the existing building stock are of great importance.
Budući da se svakim povećanjem ušteda energije od 1 % smanjuje uvoz plina za 2,6 %, od velike je važnosti utvrditi jasnu razinu ambicioznosti u pogledu obnove postojećeg fonda zgrada.
Thus, efforts to increase the energy performance of buildings would contribute actively to the Union’s energy independence and, furthermore, have great potential to create jobs in the Union, in particular in small and medium-sized enterprises.
Slijedom toga, napori s ciljem povećanja energetskih svojstava zgrada aktivno bi doprinijeli energetskoj neovisnosti Unije, a k tome imaju velik potencijal za stvaranje radnih mjesta u Uniji, osobito u malim i srednjim poduzećima.
In that context, Member States should take into account the need for a clear link between their long-term renovation strategies and pertinent initiatives to promote skills development and education in the construction and energy efficiency sectors.
U tom kontekstu, države članice trebale bi uzeti u obzir potrebu za uspostavom jasne veze između svojih dugoročnih strategija obnove i odgovarajućih inicijativa za promicanje razvoja vještina i obrazovanja u građevinskom sektoru i sektoru energetske učinkovitosti.
The need to alleviate energy poverty should be taken into account, in accordance with criteria defined by the Member States.
Trebalo bi uzeti u obzir potrebu ublažavanja energetskog siromaštva u skladu s kriterijima koje utvrđuju države članice.
While outlining national actions that contribute to the alleviation of energy poverty in their renovation strategies, the Member States have the right to establish what they consider to be relevant actions.
Pri opisivanju nacionalnih mjera kojima se doprinosi ublažavanju energetskog siromaštva, u svojim strategijama obnove države članice imaju pravo utvrditi mjere koje smatraju relevantnima.
In their long-term renovation strategies and in planning actions and measures, Member States could make use of concepts such as trigger points, namely opportune moments in the life cycle of a building, for example from a cost-effectiveness or disruption perspective, for carrying out energy efficiency renovations.
U svojim dugoročnim strategijama obnove i planiranju mjera, države članice mogle bi se koristiti konceptima poput pokretačkih točaka, odnosno prikladnih trenutaka u životnom ciklusu zgrade, primjerice iz perspektive troškovne učinkovitosti ili ometanja, za potrebe provedbe energetskih obnova.
The 2009 World Health Organisation guidelines provide that, concerning indoor air quality, better performing buildings provide higher comfort levels and wellbeing for their occupants and improve health.
U smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije iz 2009. navodi se da u pogledu kvalitete zraka u unutarnjem prostoru, zgrade boljih energetskih svojstava pružaju veću udobnost i dobrobit stanarima te doprinose zdravlju.
Thermal bridges, inadequate insulation and unplanned air pathways can result in surface temperatures below the dew point of the air and in dampness.
Toplinski mostovi, neodgovarajuća izolacija te neplanirani putovi kretanja zraka mogu dovesti do površinskih temperatura ispod točke rosišta zraka te do vlage.
It is therefore essential to ensure a complete and homogeneous insulation of the building including balconies, fenestrations, roofs, walls, doors and floors, and particular attention should be paid to preventing the temperature on any inner surface of the building from dropping below the dew point temperature.
Stoga je ključno osigurati potpunu i homogenu izolaciju zgrade, uključujući balkone, otvore, krovove, zidove, vrata i podove, a posebnu pozornost trebalo bi obratiti na to da se spriječi pad temperature na bilo kojoj unutarnjoj površini zgrade ispod točke rosišta.
Member States should support energy performance upgrades of existing buildings that contribute to achieving a healthy indoor environment, including through the removal of asbestos and other harmful substances, preventing the illegal removal of harmful substances, and facilitating compliance with existing legislative acts such as Directives 2009/148/EC and (EU) 2016/2284 of the European Parliament and of the Council.
Države članice trebale bi podupirati unapređenja energetskih svojstava postojećih zgrada kojima se doprinosi postizanju zdravog unutarnjeg okruženja, među ostalim uklanjanjem azbesta i drugih štetnih tvari, sprečavanjem nezakonitog uklanjanja štetnih tvari i olakšavanjem poštovanja postojećih zakonodavnih akata kao što su direktive 2009/148/EZ i (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća.
It is important to ensure that measures to improve the energy performance of buildings do not focus only on the building envelope, but include all relevant elements and technical systems in a building, such as passive elements that participate in passive techniques aiming to reduce the energy needs for heating or cooling, the energy use for lighting and for ventilation and hence improve thermal and visual comfort.
Važno je osigurati da mjere za poboljšanje energetskih svojstava zgrada ne budu usmjerene samo na ovojnicu zgrade, već da obuhvaćaju sve relevantne elemente i tehničke sustave u zgradi poput pasivnih elemenata koji su dijelovi pasivnih tehnika čiji je cilj smanjenje energetskih potreba za grijanje ili hlađenje i korištenja energije za rasvjetu i ventilaciju, čime se poboljšava toplinska i vizualna udobnost.
Financial mechanisms, incentives and the mobilisation of financial institutions for energy efficiency renovations in buildings should have a central role in national long-term renovation strategies and be actively promoted by Member States.
Financijski mehanizmi, poticaji i mobilizacija financijskih institucija za energetske obnove u zgradama trebali bi zauzimati središnje mjesto u nacionalnim dugoročnim strategijama obnove te bi ih države članice trebale aktivno promicati.
Such measures should include encouraging energy efficient mortgages for certified energy efficient building renovations, promoting investments for public authorities in an energy efficient building stock, for example by public-private partnerships or optional energy performance contracts, reducing the perceived risk of the investments, providing accessible and transparent advisory tools and assistance instruments such as one-stop-shops that provide integrated energy renovation services, as well as implementing other measures and initiatives such as those referred to in the Commission’s Smart Finance for Smart Buildings Initiative.
Takve bi mjere trebale uključivati poticanje energetski učinkovitih hipoteka za certificirane energetske obnove zgrada, promicanje ulaganja javnih tijela u energetski učinkovit fond zgrada, na primjer putem javno-privatnih partnerstava ili dobrovoljnih ugovora o energetskom učinku, smanjivanje percipiranog rizika ulaganja, pružanje pristupačnih i transparentnih savjetodavnih alata i instrumenata za pomoć poput jedinstvenih kontaktnih točaka (one-stop-shops) u okviru kojih se pružaju integrirane usluge energetske obnove, kao i provedbu drugih mjera i inicijativa poput onih navedenih u inicijativi Komisije „Pametno financiranje za pametne zgrade”.
Solutions based on nature, such as well-planned street vegetation, green roofs and walls providing insulation and shade to buildings, contribute to reducing energy demand by limiting the need for heating and cooling and improving a building’s energy performance.
Rješenjima temeljenima na prirodi, kao što su dobro osmišljeno ulično zelenilo, zeleni krovovi i zidovi koji zgradama pružaju izolaciju i hlad, doprinosi se smanjenju potražnje za energijom jer se na taj način ograničava potreba za grijanjem i hlađenjem te se poboljšavaju energetska svojstva zgrade.
Research into, and the testing of, new solutions for improving the energy performance of historical buildings and sites should be encouraged, while also safeguarding and preserving cultural heritage.
Trebalo bi poticati istraživanje i ispitivanje novih rješenja za poboljšanje energetskih svojstava povijesnih zgrada i lokacija, pritom jamčeći zaštitu i očuvanje kulturne baštine.
For new buildings and buildings undergoing major renovations, Member States should encourage high-efficiency alternative systems, if technically, functionally and economically feasible, while also addressing the issues of healthy indoor climate conditions, fire safety and risks related to intense seismic activity, in accordance with domestic safety regulations.
U pogledu novih zgrada i zgrada koje se podvrgavaju većoj rekonstrukciji, države članice trebale bi poticati visokoučinkovite alternativne sustave ako je to tehnički, funkcionalno i gospodarski izvedivo, istodobno uzimajući u obzir pitanja u vezi sa zdravim unutarnjim klimatskim uvjetima, zaštitom od požara i rizicima povezanima s pojačanom seizmičkom aktivnošću, u skladu s domaćim sigurnosnim propisima.
To meet the objectives of energy efficiency policy for buildings, the transparency of energy performance certificates should be improved by ensuring that all necessary parameters for calculations, both for certification and minimum energy performance requirements, are set out and applied consistently.
Kako bi se ispunili ciljevi politike energetske učinkovitosti za zgrade, trebalo bi poboljšati transparentnost energetskih certifikata osiguravanjem dosljednog utvrđivanja i primjene svih potrebnih parametara za izračun, kako u pogledu certificiranja, tako i u pogledu minimalnih zahtjeva energetskih svojstava.
Member States should adopt adequate measures to ensure, for example, that the performance of installed, replaced or upgraded technical building systems, such as for space heating, air-conditioning or water heating, is documented in view of building certification and compliance checking.
Države članice trebale bi donijeti prikladne mjere kako bi se osiguralo, primjerice, da se učinak ugrađenih, zamijenjenih ili moderniziranih tehničkih sustava zgrade, kao što su sustavi za grijanje prostora, klimatizaciju ili grijanje vode, dokumentira u svrhu certificiranja zgrada i provjere usklađenosti.