natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main airport of Estonia is Tallinn Airport, which in 2013 served 1,96 million passengers down from 2,21 million passengers in 2012, that is to say, a decrease of 11,2 %.
Glavna je zračna luka u Estoniji Zračna luka Tallinn koja je 2013. zabilježila 1,96 milijuna putnika, a 2012. 2,21 milijun putnika, odnosno smanjenje od 11,2 %.
In 2013, 13 different airlines performed scheduled flights to and from Tallinn and a total of 20 routes were operated all year round [8].
U 2013. 13 različitih zračnih prijevoznika povezivalo je Zračnu luku Tallinn redovnim letovima te se ukupno 20 ruta nudilo tijekom cijele godine.
Estonian Air carried 27,6 % of the passengers flying via Tallinn in 2013, down from 40,2 % in 2012, although it maintained its leader position.
Estonian Air prevezao je 27,6 % putnika koji su 2013. letjeli preko Tallinna, što je bio pad s 40,2 % u 2012., iako je zadržao svoj vodeći položaj.
Also in 2013, Ryanair and Lufthansa carried 15,1 % and 10,5 %, respectively, of passengers travelling to/from Tallinn, closely followed by Finnair and airBaltic [10].
U 2013. Ryanair je prevezao 15,1 %, a Lufthansa 10,5 % putnika koji su putovali u Tallinn ili iz njega, a nakon njih slične su rezultate ostvarili Finnair i airBaltic [10].
In 2014, Estonian Air’s share of total passengers further decreased to 26,6 %, followed by Lufthansa with 13,4 % and Ryanair with 11,5 % of the total passengers [11].
U 2014. udjel poduzetnika Estonian Air u ukupnom broju putnika dodatno se smanjio na 26,6 %, a slijedili su Lufthansa s 13,4 % i Ryanair s 11,5 % ukupnog broja putnika [11].
Due to the stability of the Estonian economy in 2013, passenger demand for air transport remained high, which presented other airlines an opportunity to increase their supply and market share [12].
Zbog stabilnosti estonskoga gospodarstva 2013. potražnja putnika za zračnim prijevozom ostala je na visokoj razini, zbog čega su drugi zračni prijevoznici mogli povećati svoju ponudu i tržišni udjel [12].
In 2013, Turkish Airlines started to operate flights to/from Istanbul and Ryanair added seven new routes, while Lufthansa and airBaltic increased their frequencies.
U 2013. Turkish Airlines počeo je nuditi letove prema Istanbulu i iz njega, a Ryanair je dodao sedam novih ruta, dok su Lufthansa i airBaltic povećali broj svojih letova.
In 2014, new airlines started operating scheduled routes from Tallinn, such as for example TAP Portugal (to/from Lisbon) and Vueling (to/from Barcelona) [13].
U 2014. novi su zračni prijevoznici počeli nuditi redovne linije iz Tallinna, kao što su, na primjer, TAP Portugal (prema Lisabonu i iz njega) i Vueling (prema Barceloni i iz nje) [13].
According to the manager of Tallinn Airport, the whole of Estonia can be deemed the catchment area of this airport.
Upravitelj Zračne luke Tallinn naveo je da se cijela Estonija može smatrati prihvatnim područjem te zračne luke.
At the same time, most of Estonia is also located within the catchment area of other international airports such as Helsinki, Riga and Saint Petersburg [14].
Istodobno se većina Estonije nalazi i u prihvatnom području drugih međunarodnih zračnih luka, kao što su Helsinki, Riga i Sankt-Peterburg [14].
Estonian Air, a stock company under Estonian law, is the flag carrier airline of Estonia, based in Tallinn Airport.
Estonian Air, dioničko društvo koje posluje u skladu s estonskim pravom, nacionalni je zračni prijevoznik Estonije s bazom u Zračnoj luci Tallinn.
Currently, the airline has around 160 employees and operates a fleet of seven aircraft.
Trenutačno taj zračni prijevoznik ima oko 160 zaposlenika i flotu od sedam zrakoplova.
Estonian Air was formed as a State-owned company after the independence of Estonia in 1991 from a division of the Russian airline Aeroflot.
Estonian Air osnovan je, nakon neovisnosti Estonije 1991., kao poduzeće u državnom vlasništvu koje se izdvojilo iz ruskog zračnog prijevoznika Aeroflota.
After privatisation efforts and subsequent changes in the airline’s shareholding structure, Estonian Air is currently owned by Estonia (97,34 %) and the SAS Group (‘SAS’) (2,66 %).
Nakon privatizacije i kasnijih promjena u vlasničkoj strukturi zračnog prijevoznika, Estonian Air trenutačno je u vlasništvu Estonije (97,34 %) i Grupe SAS („SAS”) (2,66 %).
Estonian Air participates in one joint venture: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (51 % share), which provides refuelling service to aircrafts at Tallinn Airport.
Estonian Air sudjeluje u jednom zajedničkom pothvatu: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (udjel od 51 %) koji u Zračnoj luci Tallinn pruža usluge opskrbe zrakoplova gorivom.
This subsidiary was sold in June 2013 to Fort Aero BBAA OÜ, a private jet operator [16].
To je društvo kći u lipnju 2013. prodano poduzetniku Fort Aero BBAA OÜ, privatnom operatoru zrakoplova [16].
Estonian Air has made heavy losses since 2006.
Estonian Air bilježio je velike gubitke od 2006.
In June 2012, Estonian Air revised its forecast for 2012 and estimated EUR 25 million in operational losses for the year (the original budget forecasted an annual loss of EUR 8,8 million).
U lipnju 2012. Estonian Air revidirao je svoju prognozu za 2012. i procijenio 25 milijuna EUR operativnih gubitaka za tu godinu (u izvornom proračunu predviđen je godišnji gubitak od 8,8 milijuna EUR).
By the end of July 2012, Estonian Air had reached a state of technical bankruptcy under Estonian law.
Do kraja srpnja 2012. Estonian Air dosegnuo je razinu tehničkog stečaja u skladu s estonskim pravom.
In the financial year 2012, the airline made a loss of EUR 49,2 million.
U financijskoj godini 2012. zračni je prijevoznik zabilježio gubitak od 49,2 milijuna EUR.
This section provides a description of the measures under assessment both as regards the rescue case (SA.35956), that is to say, measures 1 to 5, and the restructuring plan notified under the restructuring case (SA.36868).
U ovom su odjeljku opisane mjere koje su predmet procjene u okviru predmeta sanacije (SA.35956), odnosno mjere od 1. do 5., i u okviru plana restrukturiranja prijavljenog u okviru predmeta restrukturiranja (SA.36868).
The 2009 capital increase (measure 1)
Povećanje kapitala iz 2009. (mjera 1.)
Tallinn Airport and the airline were a single company until 1993, when the airline became an independent entity.
Zračna luka Tallinn i zračni prijevoznik bili su jedno trgovačko društvo do 1993., kad je zračni prijevoznik postao neovisni subjekt.
In 1996, Estonia privatised 66 % of the shares of the airline.
Estonija je 1996. privatizirala 66 % dionica tog zračnog prijevoznika.
After privatisation, the shares were held as follows: 49 % by Maersk Air, 34 % by the Ministry of Economic Affairs and Communications of Estonia, and 17 % by Cresco Investment Bank (‘Cresco’), a local investment bank.
Nakon privatizacije dionice su podijeljene kako slijedi: 49 % Maersk Air, 34 % Ministarstvo gospodarskih poslova i komunikacija Estonije te 17 % Cresco Investment Bank („Cresco”), lokalna investicijska banka.
In 2003, SAS bought the 49 % stake of Maersk Air, while the other shareholdings remained the same.
U 2003. SAS je kupio 49 % dionica koje je držao Maersk Air, dok su ostali udjeli ostali nepromijenjeni.
According to the information provided by Estonia, the airline sought new capital from its shareholders in 2009 for two main reasons.
Prema informacijama koje je dostavila Estonija zračni je prijevoznik tražio novi kapital od svojih dioničara 2009. zbog dvaju glavnih razloga.
First, at the beginning of 2008, Estonian Air made a down payment in cash of EUR […] [20] million to acquire three new Bombardier regional jets in order to upgrade the fleet to more efficient aircraft.
Kao prvo, početkom 2008. Estonian Air uplatio je polog u novcu od […] milijuna EUR [20] radi kupnje triju novih regionalnih zrakoplova tipa Bombardier kako bi flotu unaprijedio učinkovitijim zrakoplovima.
Secondly, the business model did not work under the stress of the financial crisis and the airline faced liquidity problems at the end of the year.
Kao drugo, taj poslovni model nije funkcionirao zbog stresa prouzročenog financijskom krizom te se zračni prijevoznik na kraju te godine suočio s problemima u pogledu likvidnosti.
In February 2009 all the shareholders increased the airline’s capital by EUR 7,28 million in proportion to their shareholdings.
U veljači 2009. svi su dioničari povećali kapital zračnog prijevoznika za 7,28 milijuna EUR razmjerno svojim udjelima.
Estonia injected in cash EUR 2,48 million, while Cresco provided EUR 1,23 million also in cash.
Estonija je unijela 2,48 milijuna EUR u novcu, dok je Cresco osigurao 1,23 milijuna EUR, također u novcu.
SAS injected a total of EUR 3,57 million, of which EUR 1,21 million in cash and EUR 2,36 million in the form of a loan-to-equity conversion.
SAS je ukupno unio 3,57 milijuna EUR, od čega je 1,21 milijun EUR bilo u novcu, a 2,36 milijuna EUR u obliku zamjene zajma za vlasnički kapital.
The shareholding structure of Estonian Air did not change as a result of measure 1.
Vlasnička struktura poduzetnika Estonian Air nije se promijenila kao rezultat mjere 1.
The sale of the ground handling section in 2009 (measure 2)
Prodaja odjela za zemaljske usluge 2009. (mjera 2.)
In June 2009, Estonian Air sold its ground handling business to the State-owned Tallinn Airport at a price of EUR 2,4 million.
U lipnju 2009.
At the time of the sale, Tallinn Airport was 100 % owned by Estonia.
Estonian Air prodao je svoje poslovanje povezano sa zemaljskim uslugama Zračnoj luci Tallinn u državnom vlasništvu po cijeni od 2,4 milijuna EUR. U trenutku prodaje Zračna luka Tallinn bila je u 100-postotnom vlasništvu Estonije.
The Estonian authorities explained that no open, transparent and unconditional tender took place.
Estonska nadležna tijela objasnila su da nije bilo otvorenog, transparentnog i bezuvjetnog natječaja.
Also, the sale price was not based on an expert opinion but it was based on the book value of the assets for sale.
Osim toga, prodajna cijena nije se temeljila na mišljenju stručnjaka, nego na knjigovodstvenoj vrijednosti imovine za prodaju.
Depreciated assets were taken into account by adding value.
Amortizirana imovina uzeta je u obzir dodavanjem vrijednosti.
According to the Estonian authorities, the price was established in direct negotiations between Tallinn Airport and Estonian Air.
Estonska nadležna tijela navela su da je cijena utvrđena u izravnim pregovorima između Zračne luke Tallinn i poduzetnika Estonian Air.
The 2010 capital injection (measure 3)
Dokapitalizacija iz 2010. (mjera 3.)
The decision to acquire the majority ownership of the airline was based on a business plan dating from 2010 (‘the 2010 business plan’).
Odluka o stjecanju većinskog udjela u zračnom prijevozniku temeljila na poslovnom planu iz 2010. („poslovni plan iz 2010.”).
At the same time, Estonia wanted to ensure long-term flight connections between Tallinn and the most important business destinations and saw gaining control of the airline through a capital injection as the best way to reach this objective.
Istodobno je Estonija htjela dugoročno osigurati letove između Tallinna i najvažnijih poslovnih odredišta te je stjecanje kontrole u zračnom prijevozniku dokapitalizacijom smatrala najboljim načinom za postizanje tog cilja.
The capital was apparently used for pre-payments of USD […] million for three Bombardier CRJ900 aircraft which were delivered in 2011, as well as to cover part of the net loss in 2011 amounting to EUR 17,3 million.
Kapital je navodno upotrijebljen kao polog od […] milijuna USD za tri zrakoplova tipa Bombardier CRJ900 koji su isporučeni 2011. te za pokriće dijela neto gubitka u 2011. u iznosu od 17,3 milijuna EUR.
As a result of the 2010 capital injection, Estonia became majority owner with 90 % of the shares of Estonian Air, while SAS’s participation was diluted to 10 %.
Kao rezultat dokapitalizacije iz 2010. Estonija je postala većinski vlasnik s 90 % dionica poduzetnika Estonian Air, dok je udjel grupe SAS razvodnjen na 10 %.
As indicated in recital 33, Cresco — which held 17 % of the shares of Estonian Air since the airline’s privatisation in 1996 — ceased to be a shareholder and decided not to inject more money into the airline [21].
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 33., Cresco, koji je držao 17 % dionica poduzetnika Estonian Air od privatizacije tog zračnog prijevoznika 1996., prestao je biti dioničar i odlučio ne unositi više novac u tog zračnog prijevoznika [21].
The 2011/2012 capital increase (measure 4)
Povećanje kapitala iz 2011./2012. (mjera 4.)
In November 2011, Estonia decided to inject EUR 30 million in capital into Estonian Air and to increase its stake to 97,34 %.
U studenome 2011. Estonija je odlučila unijeti 30 milijuna EUR u kapital poduzetnika Estonian Air i povećati svoj udjel na 97,34 %.
Since then, the shareholding structure of Estonian Air has not changed.
Od tada se vlasnička struktura poduzetnika Estonian Air nije promijenila.
The capital injection was apparently carried out on the basis of a business plan dated October 2011 (‘the 2011 business plan’).
Dokapitalizacija je navodno provedena na temelju poslovnog plana iz listopada 2011. („poslovni plan iz 2011.”).
The 2011 business plan was based on the assumption that a bigger network and more frequencies would improve the airline’s competitiveness.
Poslovni plan iz 2011. temeljio se na pretpostavci da će se većom mrežom i većim brojem letova poboljšati konkurentnost tog zračnog prijevoznika.
It was considered that a good hub structure (hub-and-spoke network) would attract passengers and allow flexibility to reallocate traffic through a hub to counter seasonality or sudden changes in demand.
Smatralo se da bi se dobrom čvorišnom strukturom, odnosno mrežom letova s čvorišnom zračnom lukom („hub-and-spoke”), privukli putnici i omogućila fleksibilnost u preraspodjeli prometa uspostavljanjem čvorišta kako bi se izbjegle sezonske ili iznenadne promjene potražnje.
In addition, the hub volumes were considered to allow the lowering of seat cost by utilising bigger aircraft.
Osim toga, smatralo se da se na temelju obujma čvorišta trošak sjedala može sniziti upotrebom većih zrakoplova.
The regional network model was considered to allow the airline to grow in size and reduce risks.
Smatralo se da, zahvaljujući modelu regionalne mreže, zračni prijevoznik može rasti te da se rizici mogu smanjiti.
The 2011 business plan also implied an increase of connections to and from Estonia, of the fleet and consequently an increase of staff to handle more round trips.
U poslovnom planu iz 2011. upućivalo se i na povećanje broja letova flote prema Estoniji i iz nje te stoga i na povećanje broja zaposlenika za prihvat i otpremu većeg broja kružnih letova.
According to the 2011 business plan, Estonian Air would require EUR 30 million from its shareholders and loan from the private bank […].
U skladu s poslovnim planom iz 2011. poduzetniku Estonian Air trebalo bi 30 milijuna EUR od njegovih dioničara i zajam privatne banke […].
Rescue loan facility (measure 5)
Zajam za sanaciju (mjera 5.)
In view of the bad mid-2012 results of Estonian Air (losses of EUR 14,9 million), it became clear to the management of the airline that the hub-and-spoke strategy of the 2011 business plan had not succeeded.
S obzirom na loše rezultate poduzetnika Estonian Air za prvu polovinu 2012. (gubitci od 14,9 milijuna EUR) upravi tog zračnog prijevoznika postalo je jasno da strategija mreže letova s čvorišnom zračnom lukom iz poslovnog plana iz 2011. ne funkcionira.
In this context, Estonia decided to provide additional support to the airline in the form of rescue aid.
U tom je kontekstu Estonija odlučila zračnom prijevozniku pružiti dodatnu potporu u obliku potpore za sanaciju.
The rescue measure consisted of a loan amounting to EUR 8,3 million provided by the Ministry of Finance of Estonia with an annual interest rate of 15 %.
Mjere sanacije sastojale su se od zajma u iznosu od 8,3 milijuna EUR koji je osiguralo Ministarstvo financija Estonije uz godišnju kamatnu stopu od 15 %.
A first instalment of the loan of EUR 793000 was already disbursed on 20 December 2012, the second instalment of EUR 3000000 on 18 January 2013 and the remaining EUR 4507000 on 11 February 2013 [22].
Prva rata zajma od 793000 EUR isplaćena je već 20. prosinca 2012., druga rata od 3000000 EUR 18. siječnja 2013., a preostalih 4507000 EUR 11. veljače 2013.
Estonia committed to communicate to the Commission a restructuring plan or a liquidation plan or proof that the loan had been reimbursed in full not later than six months after the first implementation of the rescue aid measure, namely by 20 June 2013.
Estonija se obvezala Komisiji dostaviti plan restrukturiranja, plan likvidacije ili dokaz da je zajam u cijelosti otplaćen najkasnije šest mjeseci nakon prve provedbe mjera potpore za sanaciju, odnosno do 20. lipnja 2013.
On 4 March 2013, the Estonian authorities informed the Commission of their decision dated 28 February 2013 to increase the rescue loan facility by EUR 28,7 million on the basis of a request of Estonian Air setting out its liquidity needs.
Estonska nadležna tijela 4. ožujka 2013. obavijestila su Komisiju o svojoj odluci od 28. veljače 2013. o povećanju zajma za sanaciju za 28,7 milijuna EUR na temelju zahtjeva poduzetnika Estonian Air u kojem je utvrdio svoje potrebe za likvidnošću.
Of that amount, EUR 16,6 million were granted to the airline on 5 March 2013 after signing an amendment to the previous loan agreement, while the remaining EUR 12,1 million of the rescue aid facility were provided to Estonian Air on 28 November 2014 [23].
Od tog je iznosa 5. ožujka 2013. zračnom prijevozniku odobreno 16,6 milijuna EUR nakon potpisivanja izmjene prethodnog ugovora o zajmu, dok je preostalih 12,1 milijun EUR zajma za sanaciju poduzetniku Estonian Air odobreno 28. studenoga 2014.
The terms of the additional rescue loan were the same as those of the original rescue loan, namely the loan had to be originally reimbursed at the latest by 20 June 2013 (reimbursement was then postponed following the notification of the restructuring case) and an interest of 15 % p.a. would be charged.
Uvjeti dodatnog zajma za sanaciju bili su jednaki uvjetima početnog zajma za sanaciju, odnosno zajam je izvorno trebalo otplatiti najkasnije do 20. lipnja 2013. (otplata je zatim odgođena nakon obavijesti o predmetu restrukturiranja) uz godišnju kamatu od 15 %.
The total amount of the rescue loan facility was thus of EUR 37 million and it has been all discharged to Estonian Air in several tranches as described in recitals 40 and 41.
Ukupan iznos zajma za sanaciju stoga je iznosio 37 milijuna EUR te je u cijelosti isplaćen poduzetniku Estonian Air u nekoliko tranša, kako je opisano u uvodnim izjavama 40. i 41.
The notified restructuring aid and the restructuring plan (measure 6)
Prijavljena potpora za restrukturiranje i plan restrukturiranja (mjera 6.)
On 20 June 2013, Estonia notified restructuring aid of EUR 40,7 million to Estonian Air in the form of an equity injection, on the basis of a restructuring plan (‘the restructuring plan’) covering a five-year restructuring period from 2013 to 2017.
Estonija je 20. lipnja 2013. prijavila potporu za restrukturiranje u iznosu od 40,7 milijuna EUR u korist poduzetnika Estonian Air u obliku vlasničkog ulaganja na temelju plana restrukturiranja („plan restrukturiranja”) kojim je obuhvaćeno petogodišnje razdoblje restrukturiranja od 2013. do 2017.
Return to viability by 2016
Povrat održivosti do 2016.
Profit and loss 2009-2017
Dobit i gubitak 2009.–2017.
2013(f)
2013. (prognoza)
2014(f)
2014. (prognoza)
2015(f)
2015. (prognoza)
2016(f)
2016. (prognoza)
2017(f)
2017. (prognoza)
EBT margin
Marža EBT-a
Concerning profitability, the restructuring plan aims at achieving a return on capital employed (‘ROCE’) of 6,2 % and a return on equity (‘ROE’) of 6,9 % by 2016, and of 9,8 % and 8,9 % respectively by 2017.
U pogledu profitabilnosti planom restrukturiranja nastoji se postići povrat od uloženog kapitala („ROCE”) od 6,2 % i povrat od vlasničkog kapitala („ROE”) od 6,9 % do 2016. te 9,8 % odnosno 8,9 % do 2017.
Forecasted ROE and ROCE 2013-2017
Prognoze za ROE i ROCE u razdoblju 2013.–2017.
To achieve those results, the restructuring plan envisages a number of key actions.
Da bi se to postiglo, planom restrukturiranja predviđen je niz ključnih mjera.
Estonian Air has downsized its route network, passing from 24 routes available in 2012 to 12 routes, of which two are seasonal [26].
Estonian Air smanjio je svoju mrežu ruta, s 24 rute u 2012. na 12 ruta, od kojih su dvije sezonske [26].
The airline thus discontinued 12 routes, which are designated as compensatory measures (see Table 4).
Zračni prijevoznik stoga je ukinuo 12 ruta, što se smatra kompenzacijskim mjerama (vidjeti tablicu 4.).
The downsizing of the route network entails a capacity reduction of 37 % in terms of ASK [27] and 35 % in terms of seats offered (in 2013 figures compared to 2012).
Smanjenje mreže ruta uključuje smanjenje kapaciteta od 37 % u smislu ASK-a [27] i 35 % u smislu ponuđenih sjedala (podatci za 2013. u usporedbi s 2012.).
Furthermore, Estonian Air reduced by 23 % the ASK in those routes maintained as core.
Nadalje, Estonian Air smanjio je ASK za 23 % na rutama koje su još uvijek ključne.
Estonian Air has already reduced its headcount from 337 employees in April 2012 to 197 in March 2013 and around 160 at present, beyond the original plan to reduce staff down to 164 employees.
Estonian Air već je smanjio broj svojih zaposlenika s 337 u travnju 2012. na 197. u ožujku 2013. te trenutačno na oko 160, čime je premašen izvorni plan smanjenja broja zaposlenika na 164.
Furthermore, Estonian Air sold to Tallinn Airport an office building and a hangar.
Nadalje, Estonian Air prodao je Zračnoj luci Tallinn poslovnu zgradu i hangar.
According to the restructuring plan, Estonian Air also plans to implement a new pricing model (fewer booking classes/price groups and fare regulations, as well as product disaggregation aimed at generating higher levels of ancillary income) and a number of measures to improve the quality of its services, including the channels through which they are sold.
U skladu s planom restrukturiranja Estonian Air planira provesti i novi model određivanja cijena (manje kategorija rezervacija/grupa cijena i propisa o cijenama te razdvajanje proizvoda kojem je cilj ostvariti više razine dodatnih priloga) te niz mjera za poboljšanje kvalitete svojih usluga, uključujući kanale preko kojih se one prodaju.
In addition, according to the restructuring plan, Estonian Air plans to implement a number of measures to reduce costs, including the signing of a collective agreement regarding pay scale increases, vacation and pilot utilisation; the introduction of a multifunctional employee concept, especially in back office staff; increased fuel efficiency via improved flight operations, including reduced take off power and fine tuning, reduced distribution and commission costs; efficiencies from the single type fleet; and contractual renegotiations such as ground handling, catering and airport charges.
Osim toga, u skladu s planom restrukturiranja Estonian Air planira provesti niz mjera za smanjenje troškova, uključujući potpisivanje kolektivnog ugovora u pogledu povećanja platnih razreda, korištenja odmora i pilota; uvođenje multifunkcionalnog koncepta zaposlenika, posebno zaposlenika back officea; povećanje učinkovite upotrebe goriva poboljšanjem letačkih operacija, uključujući smanjenje uzletne snage i poboljšanje uzlijetanja, smanjene troškove distribucije i provizije; učinkovitost jedinstvene flote i ponovno pregovaranje o ugovorima u pogledu zemaljskih usluga, pripreme hrane i naknada zračne luke.
Those measures should yield EUR [20-30] million in the next five years.
Tim bi se mjerama u sljedećih pet godina trebalo ostvariti [20–30] milijuna EUR.
Furthermore, the restructuring plan envisages the reorganisation of the airline’s senior management team.
Nadalje, planom restrukturiranja predviđena je reorganizacija višeg rukovodstva zračnog prijevoznika.
As part of its restructuring, Estonian Air discontinued a total of 12 routes, which are designated as compensatory measures.
U okviru svojeg restrukturiranja Estonian Air ukinut će ukupno 12 ruta, što se smatra kompenzacijskim mjerama.