natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Having regard to the Directive 2006/42/EC of the European Parliament and of the Council of 17 May 2006 on machinery, and amending Directive 95/16/EC [1], and in particular Article 11(3) thereof,
uzimajući u obzir Direktivu 2006/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o strojevima o izmjeni Direktive 95/16/EZ [1], a posebno njezin članak 11. stavak 3.,
Sweden informed the Commission of a measure to prohibit the placing on the market of firewood machines Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
Švedska je obavijestila Komisiju o mjeri zabrane stavljanja na tržište strojeva za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva Hammars vedklipp 5,5 hk i Hammars vedklipp 7,5 hk proizvođača Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedska
The firewood machines were bearing the CE marking, according to Directive 2006/42/EC.
Strojevi za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva nose oznaku CE u skladu s Direktivom 2006/42/EZ.
The reason for taking the measure given by Sweden was the non-conformity of the firewood machines with the essential health and safety requirements set out in points 1.1.2 (Principles of safety integration) and 1.3.7 (Moving parts) of Annex I to Directive 2006/42/EC since the machines have no guards or protective devices to protect against risks from moving parts.
Obrazloženje provođenja mjere koju je poduzela Švedska jest neusklađenost strojeva za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva s temeljnim zdravstvenim i sigurnosnim zahtjevima navedenim u točkama 1.1.2. (Načela objedinjene sigurnosti) i 1.3.7. (Rizici povezani s pokretnim dijelovima) Priloga I. Direktivi 2006/42/EZ, jer predmetni strojevi nisu opremljeni štitnicima ni zaštitnim uređajima za zaštitu od rizika nastalih od pokretnih dijelova.
The Commission invited Hammars Verkstad AB to present its observations on the measure taken by Sweden.
Komisija je od proizvođača Hammars Verkstad AB zatražila njihovo očitovanje o mjeri koju je poduzela Švedska.
Hammars Verkstad replied to the Commission that log cutter which replaced both a saw and a dedicated log splitter had a far lower risk for operator injury seen as a system.
Hammars Verkstad u svojem odgovoru Komisiji navodi da pri uporabi stroja za cijepanje i rezanje trupaca kao jedinstvenog sustava kojim su zamijenjeni pila i odvojeni cjepač postoji manja opasnost od ozljeda za korisnika.
The Commission asked the manufacturer for supporting documents to substantiate the argument concerning the risk classification as part of the conformity assessment carried out.
Komisija je od proizvođača zatražila dostavljanje dokumentacije kojom bi potkrijepili tvrdnju u pogledu klasifikacije rizika kao dijela provedene ocjene sukladnosti.
No reply has been received.
Nikakav odgovor nije dostavljen.
Examination of the evidence provided by Sweden demonstrate that the firewood machines Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
Iz dokaza koje je dostavila Švedska utvrđeno je da strojevi za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva Hammars vedklipp 5,5 hk i Hammars vedklipp 7,5 hk proizvođača Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedska
, fail to satisfy the essential health and safety requirements set out in Directive 2006/42/EC and that this non-conformity gives rise to serious risks of injury to users.
, ne ispunjavaju temeljne zdravstvene i sigurnosne zahtjeve Direktive 2006/42/EZ, zbog čega postoji ozbiljna opasnost od ozljeda korisnika.
It is therefore appropriate to consider the measure taken by Sweden as justified,
Stoga je mjeru koju je poduzela Švedska primjereno smatrati opravdanom,
The measure taken by Sweden to prohibit the placing on the market of firewood machines — Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
Potvrđuje se opravdanost mjere zabrane stavljanja na tržište strojeva za cijepanje i rezanje ogrjevnog drva Hammars vedklipp 5,5 hk i Hammars vedklipp 7,5 hk proizvođača Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedska
, is justified.
, koju je poduzela Švedska.
Commission Decision (EU) 2015/1091
Odluka Komisije (EU) 2015/1091
on the measures SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) implemented by Latvia for A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
o mjerama SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) koje je provela Latvija za korporaciju A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
(notified under document C(2014) 4552)
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4552)
Having regards to the decision by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, in respect of the aid SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) [1],
uzimajući u obzir odluku kojom je Komisija odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu potpore SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) [1],
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above and having regard to their comments,
nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama i uzimajući u obzir njihove primjedbe,
THE PRE-NOTIFICATION — SA.33799 (2011/PN)
PRETPRIJAVA – SA.33799 (2011/PN)
By SANI notification No 6332 of 18 October 2011, registered on 20 October 2011, Latvia pre-notified to the Commission a LVL 16 million (EUR 22,65 million) [2] loan in favour of A/S Air Baltic Corporation (‘airBaltic’ or ‘the company’).
Obaviješću SANI br. 6332 od 18. listopada 2011., koja je registrirana 20. listopada 2011., Latvija je prethodno prijavila Komisiji zajam od 16 milijuna LVL (22,65 milijuna EUR) [2] u korist korporacije A/S Air Baltic Corporation („airBaltic” ili „društvo”).
The Latvian authorities were of the view that the loan did not constitute state aid but nonetheless pre-notified it for reasons of legal certainty and transparency.
Latvijska su nadležna tijela smatrala da zajam ne predstavlja državnu potporu, ali su svejedno izvršila pretprijavu radi pravne sigurnosti i transparentnosti.
This pre-notification was registered with reference number SA.33799 (2011/PN).
Ova je pretprijava registrirana pod referentnim brojem SA.33799 (2011/PN).
On 4 January 2012, Latvia submitted additional information and explained that the LVL 16 million loan — referred to in paragraph 1.1 above — had been provided to the company already on 21 October 2011 without prior Commission authorisation.
Latvija je 4. siječnja 2012. dostavila dodatne informacije i objasnila da je zajam od 16 milijuna LVL – iz prethodnog stavka 1.1. – odobren trgovačkom društvu već 21. listopada 2011. bez prethodnog odobrenja Komisije.
In addition, on 13 December 2011, the Latvian State decided to increase the capital of the company and on 14 December 2011 it granted a second loan to airBaltic.
Nadalje, latvijska država odlučila je 13. prosinca 2011. povećati kapital društva i 14. prosinca 2011. odobrila je društvu airBaltic drugi zajam.
In view of the fact that the measure had been granted to the company and of a complaint received on 9 January 2012 (see section 1.2 below), the Latvian authorities withdrew their pre-notification by e-mail of 21 February 2012.
S obzirom na činjenicu da je mjera odobrena trgovačkom društvu i s obzirom na pritužbu od 9. siječnja 2012. (vidjeti odjeljak 1.2. u nastavku), latvijska su nadležna tijela povukla svoju pretprijavu porukom e-pošte od 21. veljače 2012.
State aid case SA.33799 (2011/PN) was administratively closed on 27 February 2012.
Predmet državne potpore SA.33799 (2011/PN) administrativno je zaključen 27. veljače 2012.
THE COMPLAINTS — SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)
PRITUŽBE – SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)
On 9 January 2012, the Commission received a complaint lodged by the private company SIA Baltijas aviācijas sistēmas (‘BAS’ or ‘the complainant’), former shareholder of airBaltic, in relation to a number of measures allegedly provided to airBaltic by the Latvian State.
Komisija je 9. siječnja 2012. zaprimila pritužbu privatnog trgovačkog društva SIA Baltijas aviācijas sistēmas („BAS” ili „podnositelj pritužbe”), bivšeg dioničara društva airBaltic, u vezi s nizom mjera koje je latvijska država navodno pružila društvu airBaltic.
By letter of 18 July 2012, registered on 20 July 2012, the Commission received a new complaint from Mrs Inga Piterniece, former member of the board of BAS, regarding an additional measure allegedly granted by the Latvian State to airBaltic.
Dopisom od 18. srpnja, koji je registriran 20. srpnja 2012., Komisija je primila novu pritužbu gđe. Inge Piterniece, bivše članice uprave BAS-a, u vezi s dodatnom mjerom koju je latvijska država navodno odobrila društvu airBaltic.
By e-mail of 24 July 2012, the Commission sent the new complaint for comments to Latvia, who replied on 22 August and 4 September 2012.
Porukom e-pošte od 24. srpnja 2012. Komisija je novu pritužbu proslijedila Latviji tražeći od nje da dostavi svoje primjedbe i Latvija je odgovorila 22. kolovoza i 4. rujna 2012.
Meetings with the Latvian authorities, their advisers and representatives of airBaltic took place on 5 July and 17 August 2012.
Sastanci s latvijskim nadležnim tijelima, njihovim savjetnicima i predstavnicima društva airBaltic održali su se 5. srpnja i 17. kolovoza 2012.
By letter dated 20 November 2012, the Commission informed Latvia that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘TFEU’) in respect of the aid (‘the opening decision’).
Dopisom od 20. studenoga 2012., Komisija je obavijestila Latviju da je odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) u vezi s tom potporom („odluka o pokretanju postupka”).
Latvia submitted additional information on 7 and 8 November, 2, 13 and 20 December 2013, and on 28 and 31 January, 28 February, 24 and 26 March, 9 April and 16 May 2014.
Latvija je dostavila dodatne informacije 7. i 8. studenoga, 2., 13. i 20. prosinca 2013. te 28. i 31. siječnja, 28. veljače, 24. i 26. ožujka, 9. travnja i 16. svibnja 2014.
The Commission received observations from Ryanair and airBaltic, as well as three individuals on behalf of creditors of airBaltic (FLS, AB Jet and Eurobalt Junipro).
Komisija je primila opažanja društava Ryanair i airBaltic te tri pojedinca u ime vjerovnika društva airBaltic (FLS, AB Jet i Eurobalt Junipro). Komisija je ta opažanja proslijedila Latviji i dala joj priliku za odgovor.
The Commission forwarded these observations to Latvia, which was given the opportunity to react; Latvia's comments were received by letter dated 27 May 2013.
Primjedbe Latvije zaprimljene su u dopisu od 27. svibnja 2013.
By letter dated 4 July 2014, Latvia agreed to waive its rights deriving from Article 342 TFEU in conjunction with Article 3 of the EC Regulation (EC) No 1/1958 and to have the present decision adopted and notified in English.
Dopisom od 4. srpnja 2014. Latvija je pristala odreći se svojih prava iz članka 342. UFEU-a u vezi s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1/1958 i pristala je da ova odluka bude donesena i objavljena na engleskom jeziku.
THE LATVIAN AIR TRANSPORT MARKET
LATVIJSKO TRŽIŠTE ZRAČNOG PROMETA
The air transport market in Latvia has rapidly expanded since Latvia joined the EU.
Tržište zračnog prometa u Latviji brzo se širilo otkad je Latvija pristupila EU-u.
The global economic crisis of 2008-2009 severely hit the economic growth of Latvia and as a consequence its air transport market.
Globalna ekonomska kriza iz 2008. – 2009. snažno je utjecala na gospodarski rast Latvije, a tako i na njezino tržište zračnog prometa.
As a result of the crisis, the number of point-to-point passengers in Latvia decreased from 3,2 million in 2008 to 2,7 million in 2009, although the total number of passengers continued to grow thanks to transfer passengers.
Broj putnika koji putuju od točke do točke smanjio se uslijed krize s 3,2 milijuna u 2008. na 2,7 milijuna u 2009., iako je ukupan broj putnika nastavio rasti zahvaljujući transfernim putnicima.
As of 2010, overall market growth resumed, reaching an average 12 % annual growth.
Ukupni rast tržišta nastavio se u 2010. i ostvario godišnju stopu rasta od 12 %.
While the point-to-point passenger market has increased on average 9 % annually, the increase in the transfer passenger market reached 18 % per year.
Dok se tržište putnika koji putuju od točke do točke povećavalo u prosjeku 9 % godišnje, tržište transfernih putnika povećavalo se za 18 % godišnje.
Going forward, it is expected that the Latvian air transport market will continue to grow at an annual growth rate of 7 % between 2012 and 2015.
Očekuje se da će latvijsko tržište zračnog prometa između 2012. i 2015. nastaviti rasti po godišnjoj stopi od 7 %.
Riga International Airport is the leader in the Baltic region.
Međunarodna zračna luka Riga nalazi se na vodećem mjestu u baltičkoj regiji.
In 2011, approximately 5,1 million passengers travelled to/from Riga, compared to 1,9 million passengers travelling to/from Tallinn and 1,7 million passengers travelling to/from Vilnius.
U 2011. je u Rigu i iz Rige putovalo oko 5,1 milijun putnika, što se može usporediti s 1,9 milijuna putnika koji su putovali u Tallinn i iz Tallinna i 1,7 milijuna putnika koji su putovali u Vilnius i iz njega.
In 2011, airBaltic carried 66 % of the passengers flying via Riga, while Ryanair, second largest operator and main competitor of airBaltic, carried 20 %.
Društvo airBaltic prevezlo je u 2011. 66 % putnika preko Rige, dok je Ryanair, drugi najveći prijevoznik i glavni konkurent društva airBaltic, prevezao 20 %.
15 other companies operated to/from Riga (full-service providers and low-cost carriers) accounting for 14 % of all passengers. [4]
Još je 15 drugih poduzeća prevozilo putnike u Rigu i iz nje (pružatelji potpune usluge i niskotarifni prijevoznici) i ona su pokrivala 14 % svih putnika [4].
airBaltic was established in 1995 through a joint venture between Scandinavian Airlines SAS and the Latvian State.
Društvo airBaltic osnovano je 1995. zajedničkim pothvatom društva Scandinavian Airlines SAS i latvijske države.
In January 2009, SAS sold its entire stake in the company (47,2 %) to BAS.
U siječnju 2009. SAS je BAS-u prodao cijeli svoj udio u poduzeću (47,2 %).
As of October 2011, airBaltic's shareholders were the Latvian State — through the Ministry of Transport — with 52,6 % of the shares and BAS with 47,2 %, the rest (0,2 %) being held by the Russian airline Transaero.
Od listopada 2011. godine dioničari društva airBaltic bili su latvijska država – putem Ministarstva prometa – s 52,6 % dionica i BAS s 47,2 % dionica, a ostatak (0,2 %) je posjedovao ruski zrakoplovni prijevoznik Transaero.
At the time, the president and CEO of airBaltic was Mr Bertolt Flick.
U to je vrijeme predsjednik i izvršni direktor društva airBaltic bio g. Bertolt Flick.
Since 1 November 2011, the CEO of airBaltic is Mr Martin Gauss, former CEO of Malév.
Od 1. studenoga 2011., izvršni direktor društva airBaltic je g. Martin Gauss, bivši direktor Maleva.
On the basis of the information provided by the Latvian authorities, it appears that BAS had pledged its 47,2 % shareholding in airBaltic as collateral to Latvijas Krājbanka, the Latvian subsidiary of the Lithuanian bank Snoras [6].
Na temelju informacija koje su dostavila latvijska nadležna tijela, čini se da je BAS založio svojih 47,2 % dionica u društvu airBaltic kao jamstvo banci Latvijas Krājbanka, latvijskoj podružnici litavske banke Snoras [6].
On 16 November 2011, Snoras collapsed and was nationalised [7].
Snoras je propao 16. studenoga 2011. i nacionaliziran je [7].
On 17 November 2011, the Finance and Capital Markets Commission of Latvia (‘FCMC’) ordered a limitation of the banking operations of Latvijas Krājbanka in excess of EUR 100000 [8].
Latvijska komisija za financije i tržišta kapitala („FCMC”) naredila je 17. studenoga 2011. ograničavanje bankarskih operacija banke Latvijas Krājbanka za iznose veće od 100000 EUR [8].
By order of the FCMC of 21 November 2011, the operations of Latvijas Krājbanka were suspended and a management of trustees was appointed [9].
Nalogom FCMC-a od 21. studenoga 2011., operacije Latvijas Krājbanke obustavljene su i imenovana je uprava vjerovnika [9].
According to the information provided, it appears that BAS defaulted on some of its financial obligations towards Latvijas Krājbanka.
Prema dostavljenim informacijama, čini se da BAS nije ispunio neke od svojih financijskih obveza prema banci Latvijas Krājbanka.
As a result, on 30 November 2011, Latvijas Krājbanka sold all except one of the airBaltic shares previously owned by BAS to the Ministry of Transport at their nominal value, totalling LVL 224453 (EUR 317787).
Zbog toga je Latvijas Krājbanka 30. studenoga 2011. Ministarstvu prometa prodala po nominalnoj vrijednosti sve dionice društva airBaltic koje su prethodno bile u vlasništvu BAS-a osim jedne, u ukupnom iznosu od 224453 LVL (317787 EUR) [10].
As a result, Latvia's shareholding in airBaltic increased to 99,8 %, while BAS retained just one share.
Uslijed toga, vlasnički udio Latvije u društvu airBaltic povećao se na 99,8 %, a BAS je zadržao samo jednu dionicu.
It also appears from the press that the shareholders of BAS had also pledged their shares in BAS as security with Latvijas Krājbanka [11].
Prema informacijama iz tiska čini se da su dioničari BAS-a također založili svoje dionice u BAS-u kao jamstvo kod Latvijas Krājbanke [11].
On 6 February 2012, in the context of insolvency proceedings relating to BAS, [12] a subsidiary of Latvijas Krājbanka took over BAS' shares from its prior shareholders and appointed a new management.
U kontekstu stečajnog postupka protiv BAS-a [12], podružnica Latvijas Krājbanke preuzela je 6. veljače 2012. dionice BAS-a od prethodnih dioničara i imenovala je novu upravu.
Finally, it appears that on 8 June 2012 the Latvian State purchased from BAS its sole share in airBaltic for LVL 1.
Naposljetku, čini se da je 8. lipnja 2012. latvijska država kupila od BAS-a jedinu dionicu u društvu airBaltic za 1 LVL.
Therefore, as of this date, BAS is no longer shareholder of airBaltic [13].
Stoga, od tog datuma, BAS više nije dioničar društva airBaltic [13].
In relation to the financial situation of airBaltic, the Latvian authorities have explained that the difficulties of the company started in 2008, due to the global economic recession and the drastic oil price increase.
U odnosu na financijsku situaciju društva airBaltic, latvijska su nadležna tijela objasnila da su financijske teškoće poduzeća počele u 2008. zbog globalne ekonomske krize i naglog rasta cijena nafte.
As a result, in 2008 airBaltic had losses of LVL 28 million (EUR 39,64 million).
Zbog toga je društvo airBaltic u 2008. ostvarilo gubitke od 28 milijuna LVL (39,64 milijuna EUR).
In 2009, the company however turned back to profits of LVL 14 million (EUR 19,82 million).
Međutim, to je društvo u 2009. ponovno ostvarilo dobit od 14 milijuna LVL (19,82 milijuna EUR) [14].
In 2010, airBaltic again made losses of LVL 34,2 million (EUR 48,42 million).
AirBaltic je 2010. opet imao gubitke od 34,2 milijuna LVL (48,42 milijuna EUR).
In June 2011, the Latvian Minister of Economy said that airBaltic operated with a loss of LVL 18 million (EUR 25,48 million) in the first five months of 2011 and was close to bankruptcy.
Latvijski ministar gospodarstva rekao je u lipnju 2011. da je airBaltic u prvih pet mjeseci 2011. poslovao s gubitkom od 18 milijuna LVL (25,48 milijuna EUR) i da je pred stečajem [15].
airBaltic filed for legal protection from its creditors on 21 September 2011.
Društvo airBaltic zatražilo je pravnu zaštitu od svojih vjerovnika 21. rujna 2011.
The audited results for 2011 show a loss of LVL 83,5 million (EUR 118,22 million).
Iz rezultata revizije za 2011. očiti su gubici od 83,5 milijuna LVL (118,22 milijuna EUR).
On 27 August 2012, Latvia published an invitation for potential investors to express their interest in acquiring 50 % minus one vote of airBaltic's capital, [17] although transactions of a different nature were not excluded.
Latvija je 27. kolovoza 2012. objavila poziv mogućim ulagačima da izraze svoj interes za stjecanje 50 % minus jedne dionice kapitala društva airBaltic [17], ali nisu bile isključene ni transakcije drugačije prirode.
The main criteria for choosing an investor would be the ability to support airBaltic's development, the investor's reputation and experience as well as its financial resources.
Glavni kriteriji za odabir ulagača uključivali su sposobnost za poticanje razvoja društva airBaltic, ugled i iskustvo ulagača te njegova financijska sredstva.
The process is aimed for conclusion during 2014.
Postupak bi trebao biti završen tijekom 2014.
THE 3 OCTOBER 2011 AGREEMENT: THE FIRST STATE LOAN AND THE BAS LOAN
4.1. SPORAZUM OD 3. LISTOPADA 2011.: PRVI DRŽAVNI ZAJAM I ZAJAM BAS-A
On the basis of an agreement dated 3 October 2011 (‘the Agreement’), Latvia agreed to provide to airBaltic a loan of LVL 16 million (EUR 22,65 million) (‘the first State loan’, measure 1) alongside another loan of LVL 14 million (EUR 19,82 million) from BAS (‘the BAS loan’).
Na temelju sporazuma od 3. listopada 2011. („Sporazum”), Latvija je pristala odobriti društvu airBaltic zajam od 16 milijuna LVL (22,65 milijuna EUR) („prvi državni zajam”, 1. mjera) uz drugi zajam od 14 milijuna LVL (19,82 milijuna EUR) od BAS-a („zajam BAS-a”).
The conditions of both loans were linked and identical, and the initial interest rate was set at [11 — 13] [18] %.
Uvjeti oba zajma bili su povezani i jednaki i određena je početna kamatna stopa na [11 – 13] [18] %.
However, at the time of granting the loan to airBaltic, BAS waived its right to have the BAS loan collateralised.
Međutim, u trenutku odobravanja zajma društvu airBaltic, BAS se odrekao svog prava na jamstvo za zajam BAS-a.
The Agreement also stipulated that no later than 15 December 2011, the State would grant an additional loan to airBaltic for an undetermined amount in proportion to its voting rights, on identical conditions to the first State loan.
U sporazumu je također bilo predviđeno da će država najkasnije 15. prosinca 2011. odobriti društvu airBaltic dodatni zajam neodređenog iznosa razmjerno njegovim pravima glasa pod uvjetima koji su jednaki prvom državnom zajmu.
Both State loans were to be capitalised if a number of conditions were met, among which the approval by the board of airBaltic of a business/restructuring plan.
Oba su državna zajma trebala biti kapitalizirana da su ispunjeni određeni uvjeti, između ostalog ako uprava društva airBaltic odobri poslovni plan/plan restrukturiranja.
Article 7 of the Agreement provided for the conditions of the future capital increase of airBaltic.
U članku 7. Sporazuma predviđeni su uvjeti za buduće povećanje kapitala društva airBaltic.
In particular, Article 7.3 stated that ‘the State loan and BAS loan […] may be added to the sum to be capitalised’.
Posebno je u članku 7. stavku 3. navedeno da se „državni zajam i zajam BAS-a […] mogu dodati iznosu koji će se kapitalizirati”.
Under Article 7.4, BAS undertook to vote for the capitalisation of the loan and for the capital increase.
U skladu s člankom 7. stavkom 4., BAS je odlučio glasati za kapitalizaciju zajma i povećanje kapitala.
In case BAS would not fulfil its commitments, Article 7.4 provided the State the right to purchase from BAS its shares in airBaltic for LVL 1. [19]
Ako BAS ne ispuni svoje obveze, u članku 7. stavku 4. predviđeno je pravo države da od BAS-a kupi njegove dionice u društvu airBaltic za 1 LVL [19].
On 13 December 2011, once Latvia's shareholding in airBaltic had increased to 99,8 % (see recital 21 above), the Latvian Government decided to authorise an interest rate cut for the first State loan from [11 — 13] % to [2 — 4] %.
Dana 13. prosinca 2011., kada se vlasnički udio Latvije u društvu airBaltic povećao na 99,8 % (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 21.), latvijska vlada odlučila je odobriti smanjenje kamata za prvi državni zajam s [11 – 13] % na [2 – 4] %.