natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to Latvia, the private creditor test is not adequate to assess the rationality of the State's investment decisions in this case.
Prema Latviji, test privatnog vjerovnika nije dovoljan za ocjenu razumnosti odluke države o ulaganju u ovom slučaju.
In addition, Latvia argues that when it decided to enter into the Agreement it chose to suffer losses in the short-term with a view to return to profitability in the long-term and these investment decisions were taken at the initiative of BAS.
Osim toga, Latvija tvrdi da je kada je odlučila sklopiti Sporazum pristala na gubitke u kratkom roku u cilju dugoročne profitabilnosti i te su odluke o ulaganju donesene na inicijativu BAS-a.
Latvia also notes that the losses of airBaltic had been reduced and dismisses the arguments of Ryanair as groundless.
Latvija također napominje da su gubici poduzeća airBaltic smanjeni i odbacuje sve argumente Ryanaira kao neosnovane.
Finally, in what relates to the comments of the individuals on behalf of creditors of airBaltic, Latvia considers that they are unrelated to the measures set out in the opening decision and that they seemed to be aimed at improving the creditors' position in their commercial litigations with airBaltic.
Naposljetku, u pogledu na primjedbe pojedinaca u ime vjerovnika društva airBaltic, Latvija smatra da one nisu povezane s mjerama navedenima u odluci o pokretanju postupka i da se čini da su usmjerene na poboljšanje položaja vjerovnika u njihovim trgovačkim sporovima s društvom airBaltic.
This decision addresses as a preliminary point the issue of whether airBaltic is a firm in difficulty in the meaning of the R&R Guidelines (section 7.1 below).
Ovom se odlukom u prvom redu nastoji riješiti pitanje je li društvo airBaltic poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje (odjeljak 7.1 u nastavku) Zatim se analizira čine li predmetne mjere državnu potporu društvu airBaltic u smislu članka 107. stavka 1.
It then analyses whether the measures under examination entail state aid to airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU (section 7.2 below) and whether any such aid is lawful (section 7.3 below) and compatible with the internal market (section 7.4 below).
UFEU-a (odjeljak 7.2. u nastavku) te je li takva potpora zakonita (odjeljak 7.3. u nastavku) i spojiva s unutarnjim tržištem (odjeljak 7.4. u nastavku).
DIFFICULTIES OF AIRBALTIC
TEŠKOĆE DRUŠTVA AIRBALTIC
As already indicated in the opening decision, the Latvian authorities themselves explain that the difficulties of airBaltic started in 2008, due to the global economic recession and the drastic oil price increase.
Kako je već navedeno u odluci o pokretanju postupka, latvijska su nadležna tijela objasnila da su financijske teškoće društva počele u 2008. zbog globalne ekonomske krize i velikog rasta cijena nafte.
As a result, in 2008 airBaltic made losses of LVL 28 million (EUR 39,64 million).
Zbog toga je društvo airBaltic 2008. Imalo 28 milijuna LVL (39,64 milijuna EUR) gubitaka.
In 2009 the company made profits of LVL 6 million (EUR 8,49 million).
Društvo je 2009. Ostvarilo dobit od 6 milijuna LVL (8,49 milijuna EUR).
The audited annual accounts of airBaltic show that the company had negative equity during the period 2009-2012, which moreover increased every year.
Iz revidiranih godišnjih računa društva airBaltic može se zaključiti da je poduzeće u razdoblju 2009. – 2012. imalo negativan vlasnički kapital, što se svake godine pogoršavalo.
Indeed, airBaltic had negative equity of LVL 19,2 million (EUR 27,18 million) in 2009, which increased to LVL 23,3 million (EUR 32,99 million) in 2010, to LVL 105,6 million (EUR 149,51 million) in 2011 and to LVL 125,1 million (EUR 177,12 million) in 2012.
Drugim riječima, društvo airBaltic imalo je negativan vlasnički kapital u iznosu od 19,2 milijuna LVL (27,18 milijuna EUR) u 2009., koji se povećao na 23,3 milijuna LVL (32,99 milijuna EUR) 2010., na 105,6 milijuna LVL (149,51 milijuna EUR) 2011. i na 125,1 milijun LVL (177,12 milijuna EUR) u 2012.
AirBaltic's key financial data 2007 — June 2011 (LVL thousands)
Ključni financijski podaci društva airBaltic za razdoblje od 2007. do lipnja 2011. (tisuće LVL)
Operating costs
Operativni troškovi
Financial expenses
Financijski rashodi
Shareholders' equity
Vlasnički kapital dioničara
Point 10(c) of the R&R Guidelines stipulates that a company is regarded as being in difficulty where it ‘fulfils the criteria under its domestic law for being the subject of collective insolvency proceedings’.
U točki 10. (c) Smjernica za sanaciju i restrukturiranje predviđeno je da se smatra da je poduzeće u teškoćama ako „ispunjava uvjete za pokretanje stečajnog postupka na temelju domaćih propisa”.
This appeared to be the case of airBaltic at least as of 21 September 2011 — if not earlier — when it filed for legal protection from its creditors.
Činilo se da je to slučaj s društvom AirBaltic barem 21. rujna 2011. – ako ne i prije – kada je zatražilo pravnu zaštitu od svojih vjerovnika.
The Commission however notes that the court allegedly rejected the legal protection a few days later, apparently because of the negotiations between Latvia and BAS that culminated in the Agreement.
Komisija međutim primjećuje da je sud navodno par dana kasnije odbio dati pravnu zaštitu, navodno zbog pregovora između Latvije i BAS-a koji su završili sklapanjem Sporazuma.
Irrespective of this, the Commission considers that, in any event, it would appear that airBaltic is a firm in difficulty within the meaning of point 11 of the R&R Guidelines
Bez obzira na to, Komisija smatra da se u svakom slučaju čini da je airBaltic poduzeće u teškoćama u smislu točke 11. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje.
However, it appears that airBaltic was able to achieve a profit in 2009 only due to the extraordinary drop in fuel prices.
Međutim, čini se da je airBaltic mogao ostvariti dobit u 2009. samo zbog izvanrednog pada cijena goriva.
Therefore, as indicated in the opening decision, it appears that the return to profitability in 2009 was a one-off occurrence due to extraordinary circumstances and not a structural trend.
Stoga se čini, kako je navedeno u odluci o pokretanju postupka, da je pozitivno poslovanje u 2009. jednokratni događaj zbog iznimnih okolnosti, a ne strukturni trend.
The company's debt and financial expenses increased significantly between 2008 and 2009 but in particular between 2009 and 2010, when the cost of financing increased from LVL 3,8 million (EUR 5,38 million) to LVL 17,4 million (EUR 24,64 million) [30].
Dugovi i financijski rashodi društva znatno su se povećali između 2008. i 2009., a posebno između 2009. i 2010. kada je trošak financiranja povećao s 3,8 milijuna LVL (5,38 milijuna EUR) na 17,4 milijuna LVL (24,64 milijuna EUR) [30].
It also results that the cost-related variables of airBaltic increased at a rate of [5-10] % per year, that is, faster than the revenue-related variables which increased at [2 — 7] % annually.
Zbog toga su se varijable društva airBaltic povezane s troškovima povećavale po stopi od [5 – 10] % godišnje odnosno, brže od varijabli povezanih s prihodima koje su se povećavale po stopi od [2 – 7] % godišnje.
The Commission therefore comes to the conclusion that airBaltic was a firm in difficulty within the meaning of the R&R Guidelines at least from 2011.
Komisija stoga zaključuje da je društvo airBaltic barem od 2011. poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica za sanaciju i restrukturiranje.
By virtue of Article 107(1) TFEU, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market.
Na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a sve potpore koje daju države članice ili koje se daju putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, a koje narušavaju ili prijete narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem u povlašteni položaj određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe nisu spojive s unutarnjim tržištem ako utječu na trgovinu između država članica.
In order to conclude whether state aid is present, the Commission must assess whether the cumulative criteria laid down in Article 107(1) TFEU (i.e. transfer of State resources, selective advantage, potential distortion of competition and effect on intra-EU trade) are met for each of the six measures being assessed.
Kako bi zaključila postoji li državna potpora, Komisija mora ocijeniti jesu li za svaku od šest mjera koje se ocjenjuju ispunjeni kumulativni kriteriji iz članka 107. stavka 1. UFEU-a (tj. prijenos državnih sredstava, selektivna prednost, moguće narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu unutar EU-a).
Measures 1, 2, 3 and 6 as a single transaction
, 2., 3. i 6. mjera kao jedinstvena transakcija
Latvia argues that measure 1 must be assessed together with measures 2, 3 and 6 since they were agreed on the same date, i.e. 3 October 2011, at a point in time when Latvia and BAS were both major shareholders of airBaltic.
Latvija tvrdi da se 1. mjera mora ocjenjivati zajedno s 2., 3. i 6. mjerom jer su one dogovorene na isti datum, odnosno 3. listopada 2011., u trenutku kada su Latvija i BAS oboje bili većinski dioničari društva airBaltic.
The Commission agrees with the Latvian authorities that the first State loan (measure 1) and the BAS loan cannot be assessed in isolation and must therefore be viewed as part of the overall context of the Agreement, on the basis of which both loans were provided.
Komisija se slaže s latvijskim nadležnim tijelima da se prvi državni zajam (1. mjera) i zajam BAS-a ne mogu ocjenjivati zasebno i stoga se moraju promatrati kao dio općeg konteksta Sporazuma na temelju kojeg su odobrena oba zajma.
However, the Commission disagrees with the argument of Latvia that the other measures must be assessed together as a single transaction.
Međutim, Komisija se ne slaže s argumentom Latvije da se druge mjere moraju ocjenjivati zajedno kao jedna transakcija.
The Commission is of the opinion that on 3 October 2011, when the Agreement was entered into, BAS and the State committed with absolute certainty to provide the first State loan (measure 1) and the BAS loan.
Komisija smatra da su se 3. listopada 2011., kada je sklopljen Sporazum, BAS i država obvezali sa sigurnošću odobriti prvi državni zajam (1. mjera) i zajam BAS.
Those measures may therefore be said to have been granted at that date.
Stoga se može reći da su te mjere odobrene tog datuma.
However, the exact amounts of the second State loan (measure 2) and of the capital increase (measure 3) cannot be ascertained with certainty from the information in the Agreement.
Međutim, na temelju informacija iz sporazuma nije moguće točno odrediti iznose drugog državnog zajma (2. mjera) i povećanja kapitala (3. mjera).
In particular, as regards measure 2, the Agreement merely states that Latvia would provide a loan in proportion to its shareholding but does not quantify it.
U Sporazumu je, posebno u pogledu 2. mjere, navedeno samo da će Latvija dati zajam koji je razmjeran njezinom vlasničkom udjelu, ali nije naveden njegov iznos.
First, only the first State loan and the BAS loan were quantified in the Agreement, at respectively LVL 16 million and LVL 14 million.
Prvo, u Sporazumu je naveden iznos samo prvog državnog zajma i zajma BAS-a, koji iznose 16 milijuna LVL i 14 milijuna LVL.
The figure of LVL 100 million was merely a forecast, an estimate of what might be required or expected in terms of equity increase by the end of the year; the amount of the equity increase was not clearly determined in the Agreement.
Iznos od 100 milijuna LVL bio je samo predviđanje, procjena onoga što bi moglo biti potrebno ili očekivano u pogledu povećanja vlasničkog kapitala do kraja godine, iznos vlasničkog kapitala nije jasno utvrđen u Sporazumu.
Indeed, the actual amount of the equity increase agreed in December 2011 was in fact LVL 110 million (see recital 33 above), i.e. in excess of what had been foreseen in the Agreement.
Stvarni iznos povećanja kapitala dogovoren u prosincu 2011. zapravo je iznosio 110 milijuna LVL (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 33.), odnosno, bio je veći od iznosa predviđenog u Sporazumu.
The Commission is of the view that the amounts of Measures 2 and 3 were not determined or ascertainable on 3 October 2011.
Komisija smatra da se iznosi iz 2. i 3. mjere nisu mogli odrediti ni utvrditi 3. listopada 2011.
Similarly, as regards measure 6, the Commission observes that when the Agreement was entered into on 3 October 2011, the State did not know whether it would need to make use of Article 7.4 of the Agreement and have the claims of private investors assigned to it.
Isto tako, Komisija primjećuje u odnosu na 6. mjeru da u trenutku potpisivanja Sporazuma 3. listopada 2011. država nije znala hoće li primjenjivati članak 7. stavak 4. Sporazuma i dopustiti ustupanje potraživanja ulagača u tržišnom gospodarstvu.
In addition, the State was not obliged to assign to airBaltic the claims resulting from syndicated loan 2.
Osim toga, država nije morala ustupiti društvu airBaltic potraživanja koja su bila rezultat sindiciranog zajma br. 2.
In addition, Latvia argues that most of the claims of the private investors which were supposed to be novated in the two syndicated loans were unsecured, and that had the State let the company go bankrupt, the private investors would have sued the State for damages, which would have been more costly for the State than providing the rest of measures to airBaltic.
Osim toga, Latvija tvrdi da većina potraživanja privatnih ulagača koja su trebala biti zamijenjena u dva sindicirana zajma nije bila osigurana i da bi, da je država dopustila društvu da ode u stečaj, privatni ulagači tužili državu tražeći odštetu, što bi za državu bilo još skuplje od pružanja ostatka mjera društvu airBaltic.
In the Commission's view, the claim that the private investors would have sued the State asking for damages is purely hypothetical and not supported by any evidence.
Prema mišljenju Komisije, tvrdnja da bi privatni ulagači tužili državu i tražili odštetu hipotetska je i nije potkrijepljena dokazima.
In addition, nothing shows that Latvia actually took into account these considerations when providing support to airBaltic.
Osim toga, ni iz čega se ne može zaključiti da je Latvija to uzela u obzir kada je pružala potporu društvu airBaltic.
In view of the above, the Commission comes to the conclusion that the argument of concomitance raised by the Latvian authorities does not stand.
S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da argument o istovremenosti koji navode latvijska nadležna tijela ne stoji.
For this reason, the Commission concludes that measures 1, 2, 3 and 6 cannot be considered as constituting a single transaction decided on 3 October 2011 and will therefore assess them separately.
Iz toga razloga Komisija zaključuje da se 1., 2., 3. i 6. mjera ne mogu smatrati jednom transakcijom o kojoj je donesena odluka 3. listopada 2011. i stoga će ih zasebno ocjenjivati.
The first State loan (measure 1)
Prvi državni zajam (1. mjera)
The Commission notes that the first State loan was provided directly by Latvia through the State Treasury upon request of the Ministry of Transport.
Komisija napominje da je prvi državni zajam pružila izravno Latvija putem državne riznice na zahtjev Ministra prometa.
This is expressly stated in the Agreement.
To je izričito navedeno u Sporazumu.
It is therefore clear that measure 1 entails State resources and that it is imputable to the State.
Stoga je jasno da su 1. mjerom obuhvaćena državna sredstva i da se može pripisati državi.
Latvia does not contest this point.
Latvija to ne osporava.
In order to assess whether measure 1 entailed an undue selective advantage to airBaltic, the Commission first observes that the first State loan and the BAS loan were agreed on 3 October 2011, i.e. the date of signature of the Agreement.
Kako bi ocijenila daje li se 1. mjerom neopravdana selektivna prednost društvu airBaltic, Komisija prvo primjećuje da su prvi državni zajam i zajam BAS-a odobreni 3. listopada 2011., odnosno, na dan potpisivanja Sporazuma.
At that moment in time, Latvia and BAS were the major shareholders of the company and the loans were provided in proportion to their shareholding (52,6 % and 47,2 % respectively), and with identical and linked conditions.
U tom trenutku, Latvija i BAS bili su većinski dioničari društva i odobrili su zajmove koji su bili razmjerni njihovim vlasničkim udjelima (52,6 % i 47,2 %) pod jednakim i povezanim uvjetima.
As indicated in recital 45 above, the Commission had observed in the opening decision that BAS' decision to invest in airBaltic may have been influenced by the willingness of the public authorities to financially support the company.
Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 45., Komisija je primijetila u odluci o pokretanju postupka da je na odluku BAS-a o ulaganju u airBaltic možda utjecala spremnost javnih tijela da pruže financijsku potporu tom trgovačkom društvu.
However, while it is true that the Latvian Government had expressed its interest in maintaining airBaltic as the national carrier, [31] the Commission observes that the support of the Latvian State was under negotiation and was still undetermined and subject to conditions.
Međutim, iako je istina da je latvijska vlada izrazila svoj interes da zadrži airBaltic kao nacionalnog prijevoznika [31], Komisija primjećuje da se o potpori latvijske države još uvijek pregovaralo i još uvijek nije bila utvrđena podložna uvjetima.
On this basis, the Commission cannot exclude that the first State loan and the BAS loan were provided concomitantly, thereby excluding the presence of aid.
Na temelju toga, Komisija ne može isključiti mogućnost da su prvi državi zajam i zajam BAS-a odobreni istodobno, što znači da se ne radi o državnoj potpori.
As the General Court has clarified, ‘simultaneity cannot in itself, even where significant private investments have been made, suffice for a finding that there has been no aid within the meaning of Article [107(1) TFEU] without taking into consideration the other relevant facts and points of law’ [32].
Kako je objasnio Opći sud „ne može se samo na temelju istovremenosti, same po sebi, čak i u slučaju znatnih privatnih ulaganja, zaključiti da nema državne potpore u smislu članka [107. stavka. 1. UFEU-a] bez da se uzmu u obzir ostale relevantne činjenice i elementi zakona” [32].
The Commission has therefore also assessed whether the agreed interest rate of [11 — 13] % for the first State loan (and the BAS loan) can be considered to be at market level.
Komisija je stoga također ocijenila može li se smatrati da je dogovorena kamatna stopa od [11 – 13] % za prvi državni zajam (i zajam BAS-a) za tržišnoj razini.
As regards the trademarks, their value was based on the price at which airBaltic had bought back the trademarks from BAS.
U pogledu žigova, njihova se vrijednost temeljila na cijeni po kojoj je airBaltic otkupio žigove od BAS-a.
In order to determine the liquidation value of the collateral, Latvia applied a […] % discount rate in accordance with the Latvian Treasury's internal collateral valuation methodology, which the Commission considers to be adequate in view of the nature of the collateral.
Kako bi utvrdila likvidacijsku vrijednost jamstva, Latvija je primijenila diskontiranu stopu od […] % u skladu s unutarnjom metodologijom za ocjenjivanje jamstava latvijske Riznice, koju Komisija smatra primjerenom s obzirom na prirodu jamstva.
On this basis, the liquidation value of the collateral was LVL [15 — 25] million (EUR [21,3 — 35,5] million) which was [15 — 25] % higher than the amount of the first State loan.
Na osnovu toga, likvidacijska vrijednost jamstva iznosila je [15 – 25] milijuna LVL ([21,3 – 35,5] milijuna EUR) što je bilo [15 – 25] % više od iznosa prvog državnog zajma.
In addition, the Commission observes that in view of the significant collateral on the first State loan, applying an interest rate of [11 — 13] % would be in line with the Reference Rate Communication.
Osim toga, Komisija primjećuje da bi, s obzirom na znatno jamstvo za prvi državni zajam, primjena kamatne stope od [11 – 13] % bila u skladu s Komunikacijom o referentnoj stopi.
The assertion that an interest rate of [11 — 13] % was market confirm is moreover reinforced by the fact that BAS (a private investor) had waived its right to have the BAS loan collateralised (see recital 26 above): the BAS loan was therefore more risky than the State loan but was granted at the same interest rate.
Određivanje kamatne stope od [11 – 13] % potvrđeno je na tržištu i pojačano činjenicom da se BAS (kao privatni ulagač) odrekao svog prava na jamstvo za zajam BAS-a (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 26.): zajam BAS-a stoga je bio riskantniji od državnog zajma, ali odobren je uz istu kamatnu stopu.
Bearing in mind the level of collateralisation and the interest rate applied, the Commission concludes that measure 1 did not entail a selective advantage to airBaltic and that the presence of state aid can be excluded, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) TFEU would be met [34].
Imajući na umu stopu jamstva i primijenjenu kamatnu stopu, Komisija zaključuje da 1. mjera ne donosi selektivnu prednost društvu airBaltic i da se može isključiti postojanje državne potpore, a da pritom nije nužno ocijeniti hoće li biti ispunjen ostatak kumulativnih uvjeta iz članka 107. stavka 1. UFEU-a [34].
The reduction of the interest rate of the first State loan from [11 — 13] % to [2 — 4] %
Smanjenje kamatne stope prvog državnog zajma s [11 – 13] % na [2 – 4] %
On 13 December 2011, i.e. once Latvia's shareholding in airBaltic had increased to 99,8 % (see paragraph (21) above), the Latvian Government decided to authorise a cut in the interest rate on the first State loan — and thus also of the BAS loan — of [9 — 11] percentage points corresponding to the risk premium, from [11 — 13] % to [2 — 4] %.
Dana 13. prosinca 2011., kada se vlasnički udio Latvije u društvu airBaltic povećao na 99,8 % (vidjeti prethodni stavak 21.), latvijska vlada odlučila je odobriti smanjenje kamatne stope za prvi državni zajam – pa tako i za zajam BAS-a – za [9 – 11] postotnih bodova što odgovara premiji rizika od [11 – 13] % do [2 – 4] %.
Latvia considers that the reduction of the interest rate was justified because the loan was risk-free, given that the liquidation value of the collateral was estimated to be LVL [15 — 25] million (EUR [21,3 — 35,5] million), i.e. [15 — 25] % higher than the amount of the first State loan (see recital 101 above).
Latvija smatra da je smanjenje kamatne stope opravdano jer je zajam bio nerizičan budući da je likvidacijska vrijednost zajma procijenjena na [15 – 25] milijuna LVL ([21,3 – 35,5] milijuna EUR), odnosno [15 – 25] % veća od iznosa prvog državnog zajma (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 101.).
The Commission is not convinced by the arguments of Latvia when it claims that by lowering the interest rate, the State reduced the funding costs of airBaltic (since the interest rate of the BAS loan was also reduced), which at the time was almost exclusively owned by the State at 99,8 %.
Komisiju nisu uvjerili argumenti Latvije da je smanjenjem kamatne stope država smanjila troškove financiranja društva airBaltic (jer je također smanjena kamatna stopa zajma BAS), koji je u tom trenutku bio u gotovo isključivom vlasništvu države s 99,8 %.
This was — according to Latvia — a rational decision for the State since the foregone revenues for the State in the form of interest were compensated by the advantage that the State, as a majority shareholder of airBaltic, derived from the company having to pay lower interest.
Prema Latviji, to je bila razumna odluka države jer je izgubljeni prihod za državu u obliku kamatnih stopa nadoknađen prednošću koju država, kao većinski dioničar društva airBaltic, ima od društva jer mora platiti niže kamate.