natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The business plan assumed the award of the ‘comprehensive’ concession in 1999, following an increase in So.Ge.A.AL's capital to ITL 6 billion.
U poslovnom planu predviđena je dodjela „opće” koncesije 1999. nakon povećanja kapitala društva So.Ge.A.AL na 6 milijardi ITL.
The business plan assumed a diversification of airline connections by attracting two fast growing low-cost airlines as major growth driver.
U poslovnom planu predviđena je diversifikacija zračnih linija privlačenjem dvaju niskotarifnih zračnih prijevoznika koji se brzo razvijaju kao glavnog pokretača rasta.
One air carrier was to take up operations from Alghero airport on the Alghero — Milan route in 1999 and a second one to start-up the Alghero — London route in 2000, with three flights per week operated at discounted promotional fees for the first year.
Jedan zračni prijevoznik trebao je početi pružati usluge prijevoza iz zračne luke Alghero na liniji Alghero – Milano 1999., a drugi je trebao pokrenuti liniju Alghero – London 2000. s tri leta tjedno uz promotivne naknade tijekom prve godine.
The traffic forecasts showed Alghero airport reaching 1 million passengers in 2004 up to 1,1 million in 2007 as a result of the start-up of new routes by the two air carriers mentioned in recital 62, which at the time the business plan was prepared were negotiating airport services agreements with So.Ge.A.AL.
U predviđanjima rasta prometa prikazano je da će zračna luka Alghero ostvariti 1 milijun putnika 2004. do 1,1 milijuna 2007. kao rezultat pokretanja novih linija dvaju zračnih prijevoznika navedenih u uvodnoj izjavi 62., koji su u trenutku izrade poslovnog plana pregovarali o ugovorima o pružanju usluga zračnih luka s društvom So.Ge.A.AL
THE ROLAND BERGER PLAN
ROLAND BERGEROV PLAN
Increase in low-cost traffic from 20 to 44 % of the overall traffic at the airport, up to 620000 passengers in 2008;
Povećanje niskotarifnog prometa s 20 na 44 % ukupnog prometa u zračnoj luci, do 620000 putnika 2008.;
Growth in non-aeronautical revenues from 2,2 EUR/pax to 5 EUR/pax [20];
Rast prihoda od nezrakoplovnih usluga s 2,2 EUR/po putniku na 5 EUR/po putniku [20];
Growth in aeronautical revenues from 6,8 EUR/pax in 2003 to 7,47/7,75 EUR/pax in 2008;
Rast prihoda od zrakoplovnih usluga s 6,8 EUR/po putniku u 2003. na 7,47/7,75 EUR/po putniku tijekom 2008.;
EUR 42,6 million of investments in infrastructure and equipment, of which EUR 41,3 million would be covered by public funding.
Ukupno 42,6 milijuna EUR ulaganja u infrastrukturu i opremu od čega 41,3 milijuna EUR bilo bi pokriveno javnim sredstvima.
In order to understand how Alghero airport performed against the market, its performance was benchmarked against that of comparable airports:
U svrhu lakšeg razumijevanja uspješnosti zračne luke Alghero na tržištu, njegovi su rezultati uspoređeni s uspješnošću usporedivih zračnih luka:
handling revenues and revenue from non-aeronautical sources such as parking, rental cars, fuel flow, and retail and food concessions were reportedly below sector average; spend per passenger varied from half to one third of that recorded by small airports, and was less than one fifth of that of larger airports;
prihodi od zemaljskih usluga i prihodi iz nezrakoplovnih izvora kao što su parkirališta, iznajmljivanje automobila, protok goriva te maloprodaja i ugostiteljstvo navedeni u izvješću bili su ispod prosjeka u sektoru; potrošnja po putniku razlikovala se za pola do jedne trećine potrošnje zabilježene u malim zračnim lukama i bila je niža od petine potrošnje većih zračnih luka;
poor revenue performance was confirmed by the spend per passenger in line with that of Puglia airport, which recorded a negative net operating result;
loši rezultati u pogledu prihoda potvrđeni su potrošnjom po putniku koja je bila u skladu s potrošnjom u zračnoj luci Puglia, koja je zabilježila negativni neto operativni rezultat;
operating costs were however aligned with the best performing Italian airports.
operativni troškovi bili su u skladu s rezultatima najuspješnijih talijanskih zračnih luka.
The projections developed in the Roland Berger Plan depicted future operating revenues and expenses of the airport manager based on two scenarios: development of the airport under a ‘temporary’ concession scenario versus a ‘comprehensive’ concession scenario.
U projekcijama razvijenima u Rolanda Bergerovom planu prikazani su budući operativni prihodi i troškovi upravitelja zračne luke na temelju dvaju scenarija: razvoj zračne luke u okviru scenarija „privremene” koncesije u odnosu na scenarij „opće” koncesije.
Under the first scenario the airport was expected to continue to mark up losses until 2008, whereas under the second, the airport would breakeven already in 2005 based on annual revenues higher by 7 % on average in a ‘comprehensive’ concession scenario as compared to the ‘temporary’ scenario (largely due to higher non-aeronautical revenues — a more efficient advertising business, car park operation and fuel sales were expected to drive commercial income upwards).
Prema prvom scenariju očekivalo se da će zračna luka nastaviti bilježiti gubitke do 2008., a prema drugome zračna luka postala bi rentabilna već 2005. na temelju godišnjih prihoda koji bi u prosjeku bili 7 % veći u scenariju „opće” koncesije u usporedbi s „privremenim” scenarijem (većinom zbog viših prihoda od nezrakoplovnih usluga – očekivalo se da će se komercijalni prihodi povećati zbog učinkovitijeg oglašavanja, upravljanja parkiralištem i prodaje goriva).
Financial outcomes for aeronautical activity were expected to be negative even in a ‘comprehensive’ concession scenario.
Očekivalo se da će financijski rezultati za zrakoplovne djelatnosti biti negativni čak i prema scenariju „opće” koncesije.
The Roland Berger Plan showed underperforming handling income largely on account of low-cost traffic.
U Roland Bergerovom planu prikazan je nizak prihod od zemaljskih usluga većinom zbog niskotarifnog prometa.
Handling was expected to continue generating losses on the medium term even in an optimistic approach.
Očekivalo se da će zemaljske usluge srednjoročno i dalje ostvarivati gubitke, čak i prema optimističnom pristupu.
It was estimated that the foregone revenues deriving from the handling of low-cost traffic would equal EUR 3,2 million in 2008.
Procjenjivalo se da će izgubljeni prihod od niskobudžetnog prometa 2008. iznositi 3,2 milijuna EUR.
Based on the Roland Berger Plan, the airport's primary focus in order to reverse previous declines and reach breakeven point was to drive commercial revenue, until the point where spend per passenger was brought in line with that of comparable airports (from EUR 2,2 to EUR 5 per passenger).
Prema Roland Bergerovom planu, kako bi prekinula prethodni pad i ostvarila prag rentabilnosti, zračna luka u prvom je redu bila usmjerena na komercijalni prihod do točke kada potrošnja po putniku ne bude u skladu s potrošnjom usporedivih zračnih luka (s 2,2 EUR po putniku na 5 EUR po putniku).
Low-cost traffic was expected to be the main non-aeronautical revenue generator for the period 2004-2008 and to mitigate losses in aeronautical business.
Očekivalo se da će niskotarifni promet biti glavni pokretač prihoda od nezrakoplovnih usluga za razdoblje 2004. – 2008. i smanjenja gubitaka u sektoru zrakoplovstva.
The projections showed 620000 low-cost passengers in 2008.
Predviđalo se 620000 niskotarifnih putnika tijekom 2008.
The Roland Berger Plan also noted that a continuation of the management of the airport under a ‘temporary concession’ could require the recapitalisation of So.Ge.A.AL to cover operational losses.
U Roland Bergerovom planu također je navedeno da bi za nastavak upravljanja zračnom lukom na temelju „privremene koncesije” mogla biti potrebna dokapitalizacija društva So.Ge.A.AL radi pokrivanja operativnih gubitaka.
The Roland Berger Plan was updated twice, in 2007 and 2008, to take into account developments in the sector.
Roland Bergerov plan ažuriran je dva puta, 2007. i 2008. godine, kako bi se uzele u obzir promjene u sektoru.
The updates proposed concrete actions for the development of the airport in the period 2008-2011, by increasing both aeronautical revenues — notably from the handling business, and non-aeronautical revenues.
U izmjenama su predložena konkretna djelovanja za razvoj zračne luke u razdoblju 2008. – 2011. povećanjem prihoda od zrakoplovnih usluga – posebno od zemaljskih usluga i nezrakoplovnih prihoda.
THE BUSINESS PLAN FOR THE AWARD OF THE CONCESSION
POSLOVNI PLAN ZA DODJELU KONCESIJE
So.Ge.A.AL's business plan drawn up in view of the award of the comprehensive concession was approved in September 2005 and provided for a forecast of revenues and costs for the forty-year duration of the concession for the management of the airport, on the assumption that the concession would be granted to So.Ge.A.AL in 2006.
Poslovni plan društva So.Ge.A.AL izrađen u cilju dodjele opće koncesije odobren je u rujnu 2005. i u njemu su predviđeni prihodi i troškovi za četrdesetogodišnje trajanje koncesije za upravljanje zračnom lukom uz pretpostavku da bi koncesija bila dodijeljena društvu So.Ge.A.AL tijekom 2006.
The forecasts assumed a 20 % reduction in aeronautical revenues upon the airport reaching the 2 million passengers ceiling and the consequent entry on the market of an additional provider of ground handling services in accordance with the EU rules on ground-handling at European airports [21].
U predviđanjima je pretpostavljeno smanjenje prihoda od zrakoplovnih usluga za 20 % kada zračna luka ostvari prag od 2 milijuna putnika i kada na tržište uđe još jedan pružatelj zemaljskih usluga u skladu s pravilima EU-a o zemaljskim uslugama u europskim zračnim lukama [21].
EUR 143,3 million of capital expenditure were foreseen between 2006 and 2045.
Između 2006. i 2045. predviđeno je 143,3 milijuna EUR kapitalnih rashoda.
The plan included a detailed programme of capital investments per year during 2006 – 2045 and listed the sources of financing (private or public) for these investments.
Plan je uključivao detaljni program kapitalnih ulaganja po godini u razdoblju 2006. – 2045. i u njemu su navedeni izvori financiranja (privatni ili javni) za ta ulaganja.
THE 2010 REORGANISATION AND RESTRUCTURING PLAN
PLAN REORGANIZACIJE I RESTRUKTURIRANJA IZ 2010.
According to the 2010 reorganisation and restructuring plan, So.Ge.A.AL's poor performance until 2010 was the result of inadequate management, inefficient ground handling activity, infrastructure deficiencies and insufficient aeronautical and non-aeronautical revenues.
Prema planu reorganizacije i restrukturiranja iz 2010., loši rezultati društva So.Ge.A.AL do 2010. bili su posljedica neprimjerenog upravljanja, neučinkovite djelatnosti pružanja zemaljskih usluga, nedostataka u infrastrukturi i nedovoljnih prihoda od zrakoplovnih i nezrakoplovnih usluga.
MEASURES SUBJECT TO INVESTIGATION
MJERE KOJE SU PREDMET ISTRAGE
The following measures are subject to the investigation opened and extended by the 2007 and 2012 Decisions respectively:
Sljedeće mjere predmet su istrage koja je otvorena i proširena odlukama iz 2007. i 2012.:
Measures in favour of the airport manager So.Ge.A.AL:
mjere u korist upravitelja zračne luke So.Ge.A.AL:
Capital injections by RAS and other public shareholders;
injekcije kapitala društva RAS i drugih javnih dioničara,
Contributions for ‘fittings and works’ from RAS;
doprinosi za „dijelove radove” društva RAS,
Financing of airport infrastructure and equipment by the State.
financiranje infrastrukture zračne luke i opreme od strane države;
Potential aid in various agreements concluded with airlines using the airport as of 2000.
potencijalna potpora u različitim ugovorima sklopljenima sa zračnim lukama koje se koriste zračnom lukom od 2000.
MEASURES IN FAVOUR OF So.Ge.A.AL
MJERE U KORIST DRUŠTVA So.Ge.A.AL
Measure 1 — Capital injections
Mjera 1. – Injekcije kapitala
Based on the information provided by Italy, between 2000 and 2010, So.Ge.A.AL's public shareholders injected fresh capital in the company on several occasions as follows [23]:
Na temelju informacija koje je dostavila Italija, javni dioničari društva So.Ge.A.AL uložili su u razdoblju između 2000. i 2010. u nekoliko navrata su svježi kapital u društvo, sljedećim rasporedom [23]:
Operations on So.Ge.A.AL's capital
Operacije na kapitalu društva So.Ge.A.AL
Meeting of So.Ge.A.AL's Shareholders Assembly
Sastanak skupštine dioničara društva So.Ge.A.AL
Capital injection
Injekcija kapitala
Injection to restore capital eroded by losses and increase capital to EUR 7754000
Injekcija za obnovu kapitala smanjenog zbog gubitaka i povećanje kapitala na 7754000 EUR
9 May 2003
9. svibnja 2003.
EUR 3933372,17 injection to restore capital eroded by losses
Injekcija u iznosu od 3933372,17 EUR za obnovu kapitala smanjenog zbog gubitaka
29 April 2005
29. travnja 2005.
EUR 3797185 injection to restore capital eroded by losses
Injekcija u iznosu od 3797185 EUR za obnovu kapitala smanjenog zbog gubitaka
31 October 2007
31. listopada 2007.
EUR 5649535 injection to restore capital eroded by losses
Injekcija u iznosu od 5649535 EUR za obnovu kapitala smanjenog zbog gubitaka
26 January 2009
26. siječnja 2009.
EUR 12508306 injection to restore capital eroded by losses
Injekcija u iznosu od 12508306 EUR za obnovu kapitala smanjenog zbog gubitaka
21 May 2010
21. svibnja 2010.
Measure 2 — Financing of ‘fittings and works’
Mjera 2. – Financiranje „dijelova i radova”
According to the information provided by Italy, from 1998 to 2009, So.Ge.A.AL received contributions from RAS for ‘fittings and works’ for a total amount of EUR 6540269.
Prema informacijama koje je dostavila Italija, društvo So.Ge.A.AL primilo je u razdoblju od 1998. do 2009. doprinose od društva RAS za „dijelove i radove” u ukupnom iznosu od 6540269 EUR.
In its comments on the 2012 Decision Italy clarified that the main objective of the ‘fittings and works’ measures was to upgrade airport infrastructure.
U svojim komentarima na odluku iz 2012. Italija je objasnila da je glavni cilj mjera za „dijelove i radove” bila nadogradnja infrastrukture zračne luke.
Italy referred to the general definition of public works (‘lavoro pubblico’) provided in Article 2, paragraph 1 of the Italian Law No 109 of 11 February 1994 (‘Legge quadro in materia di lavori pubblici’) [24], namely the ‘activities of construction, demolition, restoration, renovation and maintenance of works and installations, including defence of the environment and bioengineering’ [25].
Italija je uputila na opću definiciju javnih radova („lavoro pubblico”) iz članka 2. stavka 1. talijanskog zakona br. 109 od 11. veljače 1994. („Legge quadro in materia di lavori pubblici”) [24], odnosno „aktivnosti izgradnje, rušenja, obnove, i održavanja radova i instalacija, uključujući zaštitu okoliša i bioinženjering” [25].
Italy clarified that the funding in question was eventually used for the financing of the works on the passenger terminal, upgrading of the external road connections, upgrading of the aircraft parking areas as well as equipment necessary for the operation of the airport.
Italija je objasnila da se predmetno financiranje iskoristilo za financiranje radova na putničkom terminalu, nadogradnju vanjskih cestovnih veza, nadogradnju parkirališta zrakoplova i opreme nužne za rad zračne luke.
Based on those clarifications, in the assessment conducted in this Decision, the Commission analysed the financing of ‘fittings and works’ (Measure 2) and the subsidies for infrastructure investments (Measure 3) together, as a series of measures financing the creation and upgrading of infrastructure and equipment.
Na temelju tih objašnjenja, u ocjeni provedenoj u ovoj Odluci Komisija je zajedno analizirala financiranje postavljanja i radova (Mjera 2.) i subvencije za ulaganja u infrastrukturu (Mjera 3.) kao seriju mjera za financiranje stvaranja i nadogradnje infrastrukture i opreme.
Measure 3 — Financing of airport infrastructure and equipment
Mjera 3. – Financiranje infrastrukture i opreme zračne luke
Table 5 details the infrastructure investments carried out during 2000-2010, which were partly financed by public funds [26].
U Tablici 5. opisana su ulaganja u infrastrukturu provedena u razdoblju 2000. – 2010. koja su se djelomično financirala javnim sredstvima [26].
Infrastructure investments 2000-2010
Ulaganja u infrastrukturu 2000.
Date of binding commitment for the public financing
Ulaganja Datum obvezujuće obveze javnog financiranja
Investment costs
Investicijski troškovi
Public financing
Javno financiranje
Source of the public financing
Izvor javnog financiranja
New departures area
Nove prostorije za odlazne letove
Restructuring of the arrivals area (‘Ristrutturazione zona arrivi’)
Restrukturiranje prostorija za dolazne letove („Ristrutturazione zona arrivi”)
New terminal
Novi terminal
Upgrading of the pavement of the taxiway
Unaprjeđenje pločnika staze za vožnju
Lateral safety zones
Bočne sigurnosne zone
X-ray baggage control system
Rendgenski sustav za pregled prtljage
Restructuring of the old passenger terminal (‘Ristrutturazione vecchia aerostazione passeggeri’)
Obnova starog putničkog terminala („Ristrutturazione vecchia aerostazione passeggeri”)
Upgrading of the apron
Nadogradnja stajanke
Upgrading of the taxiway
Nadogradnja staze za vožnju
Upgrading of the runway
Nadogradnja uzletno-slijetne staze
Perimeter control system
Sustav kontrole zaštićene zone
Anti-explosive equipment (‘Carrello antideflagrante’)
Oprema za zaštitu od eksploziva („Carrello antideflagrante”)
In addition, in the period 2000-2010 RAS granted to So.Ge.A.AL direct grants for the acquisition of equipment (internal communication devices, software, vehicles, etc.) for a total amount of EUR 4680281,44.
Osim toga, u razdoblju 2000. – 2010. društvo RAS odobrilo je društvu So.Ge.A.AL izravna bespovratna sredstva za kupnju opreme (uređaji za unutarnju komunikaciju, softver, vozila itd.) u ukupnom iznosu od 4680281,44 EUR.
According to Italy [27], an amount of EUR 25431706,16 of the public financing had been legally committed before 2000, namely the date of the Aéroports de Paris judgment [28].
Italija tvrdi da je [27], prije 2000., zakonski izdvojen iznos od 25431706,16 javnog financiranja, odnosno na dan donošenja presude u predmetu Aéroports de Pariz [28].
State financing laid down by the CIPE [29] Decision of 29 August 1997: the funding was used for the construction of the new passenger terminal and upgrading of the taxiway;
državna sredstva utvrđena odlukom CIPE-a [29] od 29. kolovoza 1997.: sredstva su iskorištena za izgradnju novog putničkog terminala i nadogradnju staze za vožnju;
Regional financing granted to So.Ge.A.AL based on the Framework Agreement between RAS and the Ministry of Transport of 5 August 1996, Italian Regional Laws No 2 of 29 January 1994 and No 9 of 15 February 1996: the funding was directed towards the restructuring of the old terminal and the construction of lateral safety zones.
regionalna sredstva odobrena društvu So.Ge.A.AL na temelju Okvirnog sporazuma između društva RAS i Ministarstva prometa od 5. kolovoza 1996., talijanskih regionalnih propisa br. 2 od 29. siječnja 1994. i br. 9 od 15. veljače 1996.: sredstva su bila usmjerena na restrukturiranje starog terminala i izgradnju bočnih sigurnosnih zona.
In addition, pursuant to those Regional Laws, regional financing was granted to So.Ge.A.AL for the financing of equipment.
Osim toga, u skladu s tim regionalnim zakonima, društvu So.Ge.A.AL odobrena su regionalna sredstva za financiranje opreme.
According to Italy before the award of the ‘comprehensive’ concession in 2007, the State retained responsibility for infrastructure investments while the airport manager was a mere executor of the infrastructure works approved by the State.
Italija tvrdi da je prije dodjele „opće” koncesije 2007. država zadržala odgovornost za ulaganja u infrastrukturu, a upravitelj zračne luke samo je izvršavao infrastrukturne radove koje je odobrila država.
By letter of 10 June 2014 [30] Italy also submitted that, out of the total costs of investment in the new terminal, EUR 1284133 would qualify as costs incurred in the provision of activities falling within the public policy remit, as corresponding to the costs of construction of the terminal areas which So.Ge.A.AL is bound to make available to public entities (see also recital 49).
U dopisu od 10. lipnja 2014. [30] Italija je također tvrdila da bi se, od ukupnih troškova ulaganja u novi terminal, 1284133 EUR moglo smatrati troškovima nastalima pružanjem usluga u nadležnosti javne politike, što odgovara troškovima izgradnje terminala koji društvo So.Ge.A.AL mora staviti na raspolaganje javnim tijelima (vidjeti isto uvodnu izjavu 49.).
MEASURES IN FAVOUR OF AIRLINES USING THE AIRPORT
MJERE U KORIST ZRAČNIH PRIJEVOZNIKA KOJI SE KORISTE ZRAČNOM LUKOM
The investigation covers several agreements entered into by So.Ge.A.AL with various airlines flying from Alghero airport, which, in the 2007 and 2012 Decisions, were considered by the Commission as possibly constituting State aid to the airlines concerned.
Istragom je obuhvaćeno nekoliko ugovora koje je društvo So.Ge.A.AL sklopilo s različitim zračnim prijevoznicima koji lete iz zračne luke Alghero, a za koje je Komisija, u odlukama iz 2007. i 2012., smatrala da bi mogle činiti državnu potporu predmetnim zračnim prijevoznicima.
According to Italy the agreements with air carriers were negotiated by the Director-General of So.Ge.A.AL, who reported to the Board of Directors on the status of the negotiations and the content of the agreements.
Italija tvrdi da je o ugovorima sa zračnim prijevoznicima pregovarao glavni direktor društva So.Ge.A.AL, koji je izvijestio upravni odbor o napretku pregovora i sadržaju ugovora.
So.Ge.A.AL's Board of Directors approved the terms of the agreements prior to their signature [31].
Upravni odbor društva So.Ge.A.AL odobrio je uvjete ugovora prije nego što su potpisani [31].
Measure 4 — Agreements signed by So.Ge.A.AL with Ryanair/AMS
Mjera 4. – Ugovori koje je potpisalo društvo So.Ge.A.AL s društvima Ryanair/AMS
Since 2000, Ryanair has been the main airline operating at Alghero.
Društvo Ryanair bilo je od 2000. glavni zračni prijevoznik u zračnoj luci Alghero.
Two types of agreements have been signed between Ryanair and its subsidiary AMS on the one hand, and So.Ge.A.AL, on the other.
Između društva Ryanair i njegovog društva kćeri AMS, s jedne strane, i društva So.Ge.A.AL s druge strane, potpisane su dvije vrste ugovora.
Airport Services Agreements (‘ASAs’)
i. Ugovor o uslugama zračnih luka (dalje u tekstu: „ASA”)
The Airport Services Agreements (‘ASAs’) signed from 2000 onwards between Ryanair and So.Ge.A.AL, laid down Ryanair's operating conditions at Alghero airport and the level of airport charges due by the airline.
U ugovorima o uslugama zračnih luka („ASA”), koji su potpisani od 2000. na dalje između društva Ryanair i So.Ge.A.AL, propisani su uvjeti poslovanja društva Ryanair u zračnoj luci Alghero i iznos pristojbi zračne luke koje zračni prijevoznik mora plaćati.
Ryanair committed to meeting pre-defined flight/passenger targets against a success fee to be paid by So.Ge.A.AL.
Društvo Ryanair obvezalo se da će ostvariti unaprijed definirane ciljeve u pogledu letova/putnika u odnosu na pristojbu za uspješnost koju će platiti društvo So.Ge.A.AL.
Penalties were laid down in case such targets were not fully met.
Za slučaj neispunjenja tih ciljeva propisane su kazne.
Marketing Services Agreements
Ugovori o marketinškim uslugama
The marketing services agreements relate to the advertising of the Alghero destination on the official website of Ryanair.
Ugovori o marketinškim uslugama odnose se na oglašavanje odredišta Alghero na službenom web-mjestu društva Ryanair.
Since 2006, they were signed with Ryanair's 100 % subsidiary AMS and concluded on the same dates as the ASAs signed by Ryanair.
Ti su ugovori od 2006. potpisani s društvom kćeri AMS koje je u 100 %-tnom vlasništvu društva Ryanair i sklopljeni su na iste datume kao i ASA-ovi koje je potpisalo društvo Ryanair.