natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Commission letter MARKT/С4/ММТ/id (2013)3891034 of 5 December 2013 to the Austrian Permanent Representation.
Dopis Komisije MARKT/С4/ММТ/id (2013)3891034 od 5. prosinca 2013. Stalnom predstavništvu Austrije.
According to Annex 1 to the request, p. 54.
U skladu s Prilogom 1. zahtjevu, str. 54.
According to Annex 1 to the request, p. 60.
U skladu s Prilogom 1. zahtjevu, str. 60.
[****] confidential information.
[****] povjerljive informacije
According to Annex 1 to the request, p. 32.
U skladu s Prilogom 1. zahtjevu, str. 32.
E-mail of Austrian Post of 2 December 2013.
Elektronička pošta Austrijske pošte od 2. prosinca 2013.
In demand analysis, the price is usually regarded as an endogenous variable.
U analizi potražnje cijena se obično smatra endogenom varijablom.
That endogeneity needs to be controlled for the associated sensitivity of quantities to prices to be considered an unbiased estimation of elasticity.
Tu je endogenost potrebno kontrolirati kako bi se povezana osjetljivost količina na cijenu mogla smatrati nepristranom procjenom prilagodljivosti cijene.
The applicant did not perform that type of control of endogeneity and did not properly justify the exogeneity of prices, assuming without justification that prices were exogenous.
Podnositelj zahtjeva nije proveo tu vrstu kontrole endogenosti i nije ispravno obrazložio egzogenost cijena, pretpostavljajući bez obrazloženja da su cijene bile egzogene.
See footnote 18.
Vidjeti bilješku 18.
An increased tariff has been introduced in May 2011, following approval by the relevant national authorities, of a request by Austrian Post.
Povećana tarifa uvedena je u svibnju 2011. nakon što su odgovarajuća nacionalna tijela odobrila zahtjev Austrijske pošte.
Inbound cross-border mail are services offered by a postal operator in Austria to another postal operator abroad (e.g. a postal operator distributes in Austria the mail received from a postal operator aboard).
Ulazna prekogranična pošta jesu usluge koje poštanski operator u Austriji nudi drugom poštanskom operatoru u inozemstvu (npr. poštanski operator u Austriji dostavlja poštu koja je primljena od poštanskog operatora iz inozemstva).
See footnote 12.
Vidjeti bilješku 12.
Main developments in the postal sector (2010-2013), WIK Consult, August 2013, p. 174.
Glavni razvoji u poštanskom sektoru (2010. – 2013.), WIK Consult, kolovoz 2013., str. 174.
E-mail of Austrian Post of 14 January 2014.
Elektronička pošta Austrijske pošte od 14. siječnja 2014.
Commission Decision 2007/564/EC of 6 August 2007 exempting certain services in the postal sector in Finland, excluding the Åland Islands, from the application of Directive 2004/17/EC of the European Parliament and of the Council coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and postal services sectors (OJ L 215, 18.8.2007, p. 21).
Odluka Komisije 2007/564/EZ 6. kolovoza 2007. o izuzimanju određenih usluga u poštanskom sektoru u Finskoj, isključujući otoke Aland, od primjene Direktive 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (SL L 215, 18.8.2007., str. 21.).
See point 11 of Commission Decision SG-Greffe(2005) D/201691 of 8 April 2005 (Case No COMP/M.3648 — Gruner + Jahr/MPS), and point 15 of Commission Decision SG-Greffe(2005) D/200313 of 24 January 2005 (Case No COMP/M.3579 — WPP/GREY).
Vidjeti točku 11. Odluke Komisije SG-Greffe(2005) D/201691 od 8. travnja 2005. (predmet br. COMP/M.3648 – Gruner + Jahr/MPS) i točku 15. Odluke Komisije SG-Greffe(2005) D/200313 od 24. siječnja 2005. (Predmet br. COMP/M.3579 – WPP/GREY).
See footnote 30.
Vidjeti bilješku 30.
Request, p. 22.
Zahtjev, str. 22.
See footnote 40.
Vidjeti bilješku 40.
Request, p. 14.
Zahtjev, str. 14.
Decision 2007/564/EC.
Odluka 2007/564/EZ.
Request, p. 25.
Zahtjev, str. 25.
Commission Implementing Decision 2011/875/EU of 16 December 2011 exempting certain financial services in the postal sector in Hungary from the application of Directive 2004/17/EC of the European Parliament and of the Council coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and postal services sector (OJ L 343, 23.12.2011, p. 77).
Provedbena odluka Komisije 2011/875/EU od 16. prosinca 2011. o izuzimanju određenih financijskih usluga u poštanskom sektoru u Mađarskoj od primjene Direktive 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji posluju u vodnom, energetskom, prometnom sektoru i sektoru poštanskih usluga (SL L 343, 23.12.2011., str. 77.).
In accordance with the first subparagraph of Article 30(5) of that Directive, the Commission informed the Austrian authorities thereof by letter of 18 October 2013.
U skladu s prvim podstavkom članka 30. stavka 5. te Direktive, Komisija je dopisom od 18. listopada 2013. o tome obavijestila austrijska tijela.
The Commission requested additional information from the Austrian authorities by e-mail of 5 December 2013, and from the applicant by emails of 4 November 2013, 28 November 2013, 10 January 2014 and 13 January 2014.
Komisija je zatražila dodatne informacije od austrijskih tijela elektroničkom poštom od 5. prosinca 2013., a od podnositelja zahtjeva elektroničkom poštom od 4. studenoga 2013., 28. studenoga 2013., 10. siječnja 2014. i 13. siječnja 2014.
Additional information was received from the Austrian authorities by e-mail of 18 December 2013, and from the applicant by e-mails of 8 November 2013, 2 December 2013 and 14 January 2014 respectively.
Elektroničkom poštom od 18. prosinca 2013. primljene su dodatne informacije od austrijskih tijela, a od podnositelja zahtjeva elektroničkom poštom od 8. studenoga 2013., 2. prosinca 2013. i 14. siječnja 2014.
The cumulated market share of the first two competitors was [… %] in 2010 and 2011 and [… %] in 2012.
Skupni tržišni udjel prvih dvaju konkurenata iznosio je [… %] u 2010. i 2011. i [… %] u 2012.
At that level they are able to bring a significant competitive pressure on Austrian Post.
Na toj razini oni mogu izvršiti znatan konkurentski pritisak na Austrijsku poštu.
Using market definition for address trading based on the preceding paragraphs, which is without prejudice to competition law, Austrian Post had, according to the available information [42], a market share of [… %] in 2010, [… %] in 2011 and [… %] in 2012.
Ako se upotrijebi tržišna definicija trgovanja adresama na temelju prethodnih stavaka, kojom se ne dovodi u pitanje pravo tržišnog natjecanja, Austrijska pošta imala je u skladu s dostupnim informacijama [42] tržišni udjel od [… %] u 2010., [… %] u 2011. i [… %] u 2012.
The largest competitor had a market share of [… %] which has been steadily increasing from 2010.
Najveći konkurent imao je tržišni udjel od [… %] koji se od 2010. stalno povećava.
on the identification of ICT technical specifications eligible for referencing in public procurement
o utvrđivanju tehničkih specifikacija IKT-a koje su prihvatljive za pozivanja u javnoj nabavi
(notified under document C(2014) 2120)
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 2120)
Having regard to Regulation (EU) No 1025/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on European standardisation, amending Council Directives 89/686/EEC and 93/15/EEC and Directives 94/9/EC, 94/25/EC, 95/16/EC, 97/23/EC, 98/34/EC, 2004/22/EC, 2007/23/EC, 2009/23/EC and 2009/105/EC of the European Parliament and of the Council and repealing Council Decision 87/95/EEC and Decision No 1673/2006/EC of the European Parliament and of the Council [1], and in particular Article 13(1) thereof,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća [1], a posebno njezin članak 13. stavak 1.,
After consulting the European multi-stakeholder platform on ICT standardisation,
nakon savjetovanja s europskom platformom za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a,
Standardisation plays an important role in supporting the Europe 2020 strategy, as set out in the Communication from the Commission entitled ‘Europe 2020: a strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ [2].
Normizacija igra važnu ulogu u podupiranju strategije Europa 2020., kako je navedeno u Komunikaciji Komisije pod naslovom „Europa 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” [2].
Several flagship initiatives of the Europe 2020 strategy underline the importance of voluntary standardisation in product or services markets to assure the compatibility and interoperability between products and services, foster technological development and support innovation.
U više vodećih inicijativa strategije Europa 2020. naglašava se važnost dobrovoljne normizacije na tržištima proizvoda ili usluga kako bi se osigurala usklađenost i interoperabilnost među proizvodima i uslugama, potaknuo tehnološki razvoj i poduprla inovativnost.
In the digital society standardisation deliverables become indispensable to ensure the interoperability between devices, applications, data repositories, services and networks.
U digitalnom društvu normizacijski dokumenti postali su nužni kako bi se osigurala interoperabilnost među napravama, aplikacijama, spremištima podataka, uslugama i mrežama.
The Communication from the Commission entitled ‘A strategic vision for European standards: moving forward to enhance and accelerate the sustainable growth of the European economy by 2020’ [3] recognises the specificity of ICT standardisation where ICT solutions, applications and services are often developed by global ICT Fora and Consortia that have emerged as leading ICT standards development organisations.
U Komunikaciji Komisije pod naslovom „Strateška vizija za europske norme: kretanje naprijed kako bi se poboljšao i ubrzao održiv rast europskog gospodarstva do 2020.” [3] prepoznaje se specifičnost normizacije IKT-a, jer rješenja, aplikacije i usluge IKT-a često razvijaju globalni forumi i konzorciji IKT-a koji su se uzdigli kao vodeće organizacije za razvoj normi IKT-a.
Regulation (EU) No 1025/2012 aims at modernising and improving the European standardisation framework.
Uredbom (EU) br. 1025/2012 želi se modernizirati i poboljšati europski okvir za normizaciju.
It establishes a system whereby the Commission may decide to identify the most relevant and most widely accepted ICT technical specifications issued by organisations that are not European, international or national standardisation organisations.
Njome se uspostavlja sustav s pomoću kojeg Komisija može odlučiti o određivanju najrelevantnijih i najšire prihvaćenih tehničkih specifikacija IKT-a koje su izdale organizacije koje nisu europske, međunarodne ili nacionalne organizacije za normizaciju.
The possibility to use the full range of ICT technical specifications when procuring hardware, software and information technology services will enable interoperability, will help avoid lock-in for public administrations and will encourage competition in the supply of interoperable ICT solutions.
Mogućnost uporabe cijelog niza tehničkih specifikacija IKT-a pri nabavi hardvera, softvera i usluga informacijske tehnologije omogućit će interoperabilnost, pomoći da se izbjegne vezanost za javne uprave i potaknuti tržišno natjecanje u ponudi interoperabilnih rješenja IKT-a.
The ICT technical specifications that may be eligible for referencing in public procurement must comply with the requirements set out in Annex II to Regulation (EU) No 1025/2012.
Tehničke specifikacije IKT-a koje mogu biti prihvatljive za pozivanja u javnoj nabavi moraju biti u skladu sa zahtjevima navedenima u Prilogu II.
Compliance with those requirements guarantees the public authorities that the ICT technical specifications are established in accordance with the principles of openness, fairness, objectivity and non-discrimination that are recognised by the World Trade organisation (WTO) in the field of standardisation.
Uredbi (EU) br. 1025/2012. Usklađenost s tim zahtjevima jamči javnim tijelima da su tehničke specifikacije IKT-a utvrđene u skladu s načelima otvorenosti, pravičnosti, objektivnost i nediskriminiranja, koja Svjetska trgovinska organizacija (WTO) priznaje u području normizacije.
The decision to identify the ICT specifications is to be adopted after consultation of the European multi-stakeholder platform on ICT standardisation set up by Commission Decision 2011/C 349/04 [4] complemented by other forms of consultation of sectoral experts.
Odluka o utvrđivanju specifikacija IKT-a donijet će se nakon savjetovanja s europskom platformom za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a, koja je osnovana Odlukom Komisije 2011/C 349/04 [4], te drugih savjetovanja sa stručnjacima u sektoru.
On 17 October 2013, the European multi-stakeholder platform on ICT standardisation evaluated a first set of six ICT technical specifications: internet Protocol version 6 (‘IPv6’), Lightweight Directory Access Protocol version 3 (‘LDAPv3’), Domain Name System Security Extensions (‘DNSSEC’), DomainKeys Identified Mail Signatures (‘DKIM’), ECMAScript-402 Internationalisation Specification (‘ECMA-402’) and Extensible Markup Language version 1.0 (‘W3C XML’).
Dana 17. listopada 2013. europska platforma za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a ocijenila je prvu skupinu od šest tehničkih specifikacija IKT-a: Internet Protocol version 6 („IPv6”), Lightweight Directory Access Protocol version 3 („LDAPv3”), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC”), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM”), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402”) i Extensible Markup Language version 1.0 („W3C XML”).
The platform gave a positive advice concerning the identification of those specifications.
Platforma je pozitivno ocijenila utvrđivanje tih specifikacija.
The six technical specifications were subsequently submitted to a broad public consultation that confirmed the advice of the Platform.
Šest tehničkih specifikacija zatim je proslijeđeno na šire javno savjetovanje, koje je potvrdilo preporuku platforme.
‘IPv6’ specification issued by the internet Engineering Task Force (IETF) comprises a set of technical specifications to be applied to a broad range of equipment and services through different sets of ‘Requests for Comments’ (RFCs).
Specifikacija „IPv6”, koju je izdao Internet Engineering Task Force (IETF), sadržava niz tehničkih specifikacija koje se mogu primijeniti na širok raspon opreme i usluga s pomoću različitih skupova „zahtjeva za primjedbe” (Requests for Comments – RFC).
Depending on the context and the application, public procurers would need to select those RFCs that are needed for each product or service without hampering interoperability.
Ovisno o kontekstu i primjeni, javni naručitelji trebali bi odabrati one zahtjeve (RFC-ove) koji su potrebni za svaki proizvod ili uslugu bez ograničavanja interoperabilnosti.
‘IPv6’ expands the number of available IP addresses thereby allowing the increasing number of operating systems, web servers, search engines and multimedia sites to interact successfully.
Specifikacijom „IPv6” proširuje se broj raspoloživih IP adresa, čime se omogućuje uspješna interakcija sve većeg broja operativnih sustava, web-poslužitelja, internetskih pretraživača i multimedijskih mjesta.
‘IPv6’ is based on advanced technological developments and supports the continuing growth of the internet, enabling new internet scenarios such as internet of Things.
„IPv6” se zasniva na naprednom tehnološkom razvoju i podržava nastavak rasta interneta omogućujući nove internetske scenarije, kao što je „internet stvari”.
‘LDAPv3’ is an internet Protocol issued by internet Engineering Task Force (IETF) for accessing distributed directory services that act in accordance with X.500 data and service models.
„LDAPv3” je internetski protokol koji je izdao Internet Engineering Task Force (IETF) za pristup distribuiranim uslugama imenika koje djeluju u skladu s modelima podataka i usluga X.500.
‘LDAPv3’ is specified in a series of IETF Standard Track ‘Requests For Comments’ (RFCs) set out in detail in RFC 4510-to-4519 and is able to ensure a high availability with a replication of LDAP servers.
„LDAPv3” određen je nizom standardnih „zahtjeva za primjedbe” (RFC-ova) IETF, detaljno navedenih u zahtjevima (RFC-ovima) 4510.–4519. i može osigurati visoku dostupnost replikacijom LDAP-poslužitelja.
Most products for directory services with relevance to the market support ‘LDAPv3’.
Većina proizvoda za usluge imenika koje su važne za tržište podupire „LDAPv3”.
This is a stable technology that has the potential to increase interoperability and constitutes a de-facto standard for authentication, authorisation and user-/address-directories for ICT systems that can provide better accessibility and continuity especially for public services to be delivered by the public administration.
To je stabilna tehnologija koja ima potencijal za povećanje interoperabilnosti i predstavlja de facto normu za provjeru autentičnosti, odobravanje i direktorije s korisnicima/adresama za sustave IKT-a koja može pružiti bolju pristupačnost i kontinuitet, posebno za javne usluge koje treba pružati javna uprava.
‘DNSSEC’ was issued by internet Engineering Task Force (IETF) and is a security extension of the Domain Name System (DNS) that provides data origin authentication and data integrity protection to the Domain Name System (DNS) itself.
„DNSSEC” je također izdao Internet Engineering Task Force (IETF); to je sigurnosno proširenje sustava naziva domena (Domain Name System – DNS) koje pruža provjeru autentičnosti podrijetla podataka i zaštitu cjelovitosti podataka samom sustavu DNS.
The ‘DNSSEC’ identification comprises the set of documents that form the core of the DNS security extensions that are needed to support public procurement of the ‘DNSSEC’ block.
Identifikacija „DNSSEC” obuhvaća niz dokumenata koji čine jezgru sigurnosnih proširenja DNS-a koja su potrebna za podršku javnoj nabavi bloka „DNSSEC”.
With ‘DNSSEC’ the DNS is better suited for the exchange of security service parameters that are coupled to domain names.
Zahvaljujući proširenju „DNSSEC”, DNS je prikladniji za razmjenu parametara sigurnosnih usluga koji su spojeni s nazivima domena.
This enhances the trust in the DNS (a critical and fundamental internet service) as a whole and thereby allows its use for certificate storage, distribution and verification infrastructure of applications.
To povećava povjerenje u sustav DNS (koji je vrlo važna i temeljna internetska usluga) u cjelini i na taj način omogućuje njegovo korištenje za infrastrukturu za pohranjivanje, distribuciju i provjeru aplikacija.
‘DKIM’ is an ICT technical specification developed by internet Engineering Task Force (IETF) that permits a person, role or organisation that owns the signing domain to claim some responsibility for a message by associating the domain with the message.
„DKIM” je tehnička specifikacija IKT-a koju je razvio Internet Engineering Task Force (IETF) i koja dopušta da osoba, uloga ili organizacija koja je vlasnik domene za potpisivanje preuzme određenu odgovornost za poruku tako što poveže domenu s porukom.
DKIM separates the question of the identity of the signer of the message from the purported author of the message.
„DKIM” odvaja pitanje identiteta potpisnika poruke od navodnog autora poruke.
Assertion of responsibility is validated through a cryptographic signature and by querying the signer's domain directly to retrieve the appropriate public key.
Preuzimanje odgovornosti validira se kriptografskim potpisom i izravnim pretraživanjem domene potpisnika radi dobivanja odgovarajućeg javnog ključa.
‘DKIM’ is implemented across several market sectors, i.e. the financial and banking sector, e-mail providers, social networks or internet commerce providers.
„DKIM” se uvodi u nekoliko tržišnih sektora, tj. u financijskom i bankarskom sektoru, kod pružatelja usluga e-pošte, kod pružatelja usluga društvenih mreža ili internetske trgovine.
If used by public authorities, ‘DKIM’ would establish a basic level of trust in the origin of communications so that interoperability between sending and receiving organisations improves.
Ako ga budu koristila javna tijela, „DKIM” će uspostaviti osnovnu razinu povjerenja u podrijetlo komunikacije te time poboljšati interoperabilnost između organizacija odgovornih za slanje i onih odgovornih za primanje poruka.
‘ECMA-402’ developed by Ecma International is a general multipurpose programming language described by several specifications that adapt to the linguistic and cultural conventions used by different human languages and countries.
„ECMA-402”, koju je razvio Ecma International, opći je višenamjenski programski jezik opisan s nekoliko specifikacija koje se prilagođavaju jezičnim i kulturnim konvencijama koje se rabe u različitim jezicima i zemljama.
The range of ECMAScript is a widely used programming language on the Web, also in Europe.
Područje ECMA Scripta je programski jezik koji se široko koristi na internetu, također i u Europi.
Its usage is very broad, covering web-client based applications like web-browsers, or server-based applications like electronic banking, e-mail severs or even computer games and is also an important programming language used for the World Wide Web.
Njegova je uporaba vrlo raširena te obuhvaća aplikacije koje se temelje na zahtjevima korisnika mreže, kao što su web-pretraživači, i aplikacije koje se temelje na poslužiteljima, kao što su elektroničko bankarstvo, poslužitelji e-pošte ili čak računalne igre, i također je važan programski jezik koji se koristi za svjetsku mrežu (World Wide Web).
The internationalisation features offered by ECMA-402 are a particularly relevant enhancement of ECMAScript for the multi-linguistic European environment.
Značajke internacionalizacije koje nudi ECMA-402 od posebne su važnosti za poboljšanje ECMA Scripta za višejezično europsko okruženje.
ECMAScript specifications and standards effectively contribute to an improved interoperability and are very commonly included in national lists of interoperability standards and specifications for public procurement purposes.
Specifikacije i norme ECMA Scripta učinkovito pridonose poboljšanju interoperabilnosti i vrlo često su uključene u nacionalne popise normi i specifikacija za interoperabilnost za javnu nabavu.
‘W3C XML’, issued by World Wide Web Consortium (W3C), is a package of related data structuring specifications that promote widely-scalable sharing of information and computational resources.
„W3C XML”, koji izdaje World Wide Web Consortium (W3C), paket je specifikacija za strukturiranje povezanih podataka kojima se promiče široko nadogradiva razmjena informacija i računalnih resursa.
XML version 1.0 is one of the most widely-used formats for sharing structured information today and many other data format specifications are built on extensions of XML.
XML version 1.0 jedan je od najčešće korištenih formata za razmjenu strukturiranih informacija danas i mnoge druge specifikacije formata podataka temelje se na proširenjima XML-a.
Its pervasive use as both a person-to-person format and a computer-to-computer format for communicating information makes it an inextricable element of most internet usage.
Njegova raširena uporaba kao formata za razmjenu informacija između osobe i osobe i između računala i računala čini ga neodvojivim elementom većine slučajeva korištenja interneta.
Procurers would need to select the specifications that match the requirements for which they need to procure.
Naručitelji bi trebali odabrati specifikacije koje odgovaraju zahtjevima za koje obavljaju nabavu.