natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The references in Regulation (EU) No 255/2010 to Annex 11 to the Chicago Convention and to ICAO Doc 7030 should therefore be corrected and updated in order to enable the Member States to meet their international legal obligations and ensure consistency with the ICAO's international regulatory framework.
Stoga bi u Uredbi (EU) br. 255/2010 trebalo ispraviti i ažurirati upućivanja na Aneks 11. Čikaškoj konvenciji i dokument ICAO-a 7030, kako bi se državama članicama omogućilo ispunjavanje međunarodnih obveza i osiguravanje dosljednosti s ICAO-ovim međunarodnim regulatornim okvirom.
Regulation (EU) No 255/2010 should therefore be amended accordingly.
Uredbu (EU) br. 255/2010 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Single Sky Committee, established by Article 5 of Regulation (EC) No 549/2004 of the European Parliament and of the Council [3],
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo, uspostavljenog u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća [3],
The Annex of Regulation (EU) No 255/2010 is replaced by the following:
Prilog Uredbi (EU) br. 255/2010 zamjenjuje se sljedećim:
Regulation (EC) No 549/2004 of the European Parliament and of the Council of 10 March 2004 laying down the framework for the creation of the single European sky (the framework Regulation) (OJ L 96, 31.3.2004, p. 1).
Uredba (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (Okvirna uredba) (SL L 96, 31.3.2004., str. 1.). ski postupci (5. izdanje 2008.).
adherence to ATFM measures) of ICAO Doc 7030, European (EUR) Regional Supplementary Procedures (5th edition 2008).
Poglavlje 8. stavak 8.4 1.c) (o pridržavanju mjera ATFM-a od strane operatora zrakoplova) dokumenta ICAO-a 7030, Europski (EUR) regionalni dopunski postupci (5. izdanje 2008.).
Chapter 2 paragraph 2.3.2 (on changes to EOBT) of ICAO Doc 7030, European (EUR) Region Supplementary Procedures (5th edition 2008).’
Poglavlje 2. stavak 2.3.2 (o promjenama u EOBT-u) dokumenta ICAO-a 7030, Europski (EUR) regionalni dopunski postupci (5. izdanje 2008.).”
The Annex to Regulation (EU) No 255/2010 also refers to provisions laid down in the ICAO Regional Supplementary Procedures (Doc 7030), and more specifically to its 5th edition dated 2007.
Osim toga, u Prilogu Uredbi (EU) br. 255/2010 upućuje se i na odredbe ICAO-ovih regionalnih dopunskih postupaka (dokument 7030), konkretno na njihovo peto izdanje iz srpnja 2007.
However, the 5th edition of Doc 7030 is in fact dated 2008 and the reference to the edition date 2007 needs to be corrected.
No peto izdanje dokumenta 7030 zapravo je iz 2008. godine i stoga je potrebno ispraviti upućivanje na izdanje iz 2007.
Commission Implementing Regulation (EU) 2016/1007
Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1007
concerning the authorisation of ammonium chloride as a feed additive for ruminants other than lambs for fattening, cats and dogs (holder of the authorisation Latochema Co. Ltd)
o odobrenju amonijeva klorida kao dodatka hrani za preživače, osim janjadi za tov, i za pse i mačke (nositelj odobrenja Latochema Co. Ltd)
In accordance with Article 7 of Regulation (EC) No 1831/2003 an application was submitted for the authorisation of ammonium chloride.
U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobrenje amonijeva klorida.
That application concerns the authorisation of ammonium chloride as a feed additive for ruminants, cats and dogs to be classified in the additive category ‘zootechnical additives’.
Zahtjev se odnosi na odobrenje amonijeva klorida kao dodatka hrani za preživače, mačke i pse te njegovo razvrstavanje u kategoriju dodataka „zootehnički dodaci”.
The additive was already authorised for use in lambs for fattening by Commission Implementing Regulation (EU) No 832/2012 [2].
Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 832/2012 [2] dodatak je već odobren za uporabu za janjad za tov.
The European Food Safety Authority (‘the Authority’) concluded in its opinion of 4 December 2015 [3] that, under the proposed conditions of use, the preparation of ammonium chloride is presumed not to have an adverse effect on animal health, human health or the environment and that its use can reduce the pH value in the urine.
Europska agencija za sigurnost hrane (dalje u tekstu: „Agencija”) u svojem je mišljenju od 4. prosinca 2015. [3] zaključila da se smatra da pripravak amonijeva klorida u predloženim uvjetima uporabe nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš te da se njegovom uporabom može sniziti pH-vrijednost urina.
The assessment of ammonium chloride shows that the conditions for authorisation, as provided for in Article 5 of Regulation (EC) No 1831/2003, are satisfied.
Procjenom amonijeva klorida utvrdilo se da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.
Ammonium chloride as specified in the Annex, belonging to the additive category ‘zootechnical additives’ and to the functional group ‘other zootechnical additives’, is authorised as an additive in animal nutrition, subject to the conditions laid down in that Annex.
Amonijev klorid kako je naveden u prilogu, koji pripada kategoriji dodataka hrani za životinje „zootehnički dodaci” i funkcionalnoj skupini „ostali zootehnički dodaci”, odobrava se kao dodatak hrani za životinje pod uvjetima utvrđenima u tom prilogu.
Commission Implementing Regulation (EU) No 832/2012 of 17 September 2012 concerning the authorisation of a preparation of ammonium chloride as a feed additive for lambs for fattening (holder of authorisation Latochema Co. Ltd) (OJ L 251, 18.9.2012, p. 27).
Provedbena uredba Komisije (EU) br. 832/2012 od 17. rujna 2012. o odobrenju pripravka amonijevog klorida kao dodatka hrani za životinje za janjad za tov (nositelj odobrenja Latochema Co. Ltd) (SL L 251, 18.9.2012., str. 27.).
EFSA Journal 2016; 14(1):4352.
EFSA Journal 2016.; 14(1):4352.
Functional group: other zootechnical additives (reduction of urinary pH)
Funkcionalna skupina: ostali zootehnički dodaci hrani za životinje (snižavanje pH-vrijednosti urina)
Ammonium chloride ≥ 99,5
amonijev klorid ≥ 99,5
Solid form
kruti oblik
Ammonium chloride ≥ 99,5 %
amonijev klorid ≥ 99,5 %
Cl CAS No: 12125-02-9
Cl CAS br.: 12125-02-9
Sodium chloride ≤ 0,5 %
natrijev klorid ≤ 0,5 %
Produced by chemical synthesis
proizveden kemijskom sintezom
Method of Analysis [1]Quantification of ammonium chloride in feed additive: titration with sodium hydroxide (European Pharmacopoeia, monograph 0007) or titration with silver nitrate (JECFA monograph ‘ammonium chloride’)
Analitička metoda [1]Kvantifikacija amonijeva klorida u dodatku hrani za životinje: titracija natrijevim hidroksidom (monografija Europske farmakopeje 0007) ili titracija srebrnim nitratom (monografija JECFA-e „Amonijev klorid”)
Ruminants other than lambs for fattening
Preživači, osim janjadi za tov
10000 for a feeding period not exceeding three months
10000 za razdoblje hranidbe koje ne prelazi tri mjeseca
5000 for a feeding period exceeding three months
5000 za razdoblje hranidbe koje prelazi tri mjeseca
Where risks cannot be reduced to an acceptable level by these procedures and measures, the additive and premixtures shall be used with appropriate personal protective equipment.
Ako se rizici s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu smanjiti na prihvatljivu razinu, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu.
The mixture of different sources of ammonium chloride shall not exceed the permitted maximum levels in complete feedingstuffs for ruminants, cats and dogs.
Mješavina različitih izvora amonijeva klorida ne smije prelaziti dopuštene maksimalne razine u potpunoj krmnoj smjesi za preživače, mačke i pse.
13 July 2026
13. srpnja 2026.
Commission Implementing Regulation (EU) 2016/1008
Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1008
Commission Implementing Regulation (EU) 2016/1009
Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1009
determining the quantities to be added to the quantity fixed for the subperiod from 1 January 2017 to 30 June 2017 under the tariff quotas opened by Regulation (EC) No 2535/2001 in the milk and milk products sector
o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja 2017. do 30. lipnja 2017. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 2535/2001 otvorene u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda
The quantities covered by the applications for import licences lodged from 1 June 2016 to 10 June 2016 for the subperiod from 1 July 2016 to 31 December 2016 are, for some quotas, less than those available.
Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. lipnja 2016. do 10. lipnja 2016. za podrazdoblje od 1. srpnja 2016. do 31. prosinca 2016. za određene su kvote manje od raspoloživih količina.
The quantities for which import licence applications have not been lodged pursuant to Regulation (EC) No 2535/2001, to be added to the subperiod from 1 January 2017 to 30 June 2017, are set out in the Annex to this Regulation.
Količine za koje nisu podneseni zahtjevi za uvozne dozvole u skladu s Uredbom (EZ) br. 2535/2001, koje je potrebno dodati podrazdoblju od 1. siječnja 2017. do 30. lipnja 2017., navedene su u Prilogu ovoj Uredbi.
Quantities not applied for, to be added to the quantities available for the subperiod from 1.1.2017 to 30.6.2017
Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količinama raspoloživima za podrazdoblje od 1.1.2017. do 30.6.2017.
Quantities not applied for, to be added to the quantities available for the subperiod from 1.10.2016 to 31.12.2016
Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količinama raspoloživima za podrazdoblje od 1.10.2016. do 31.12.2016.
Regulation (EU) 2016/1011 of the European Parliament and of the Council
Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća
on indices used as benchmarks in financial instruments and financial contracts or to measure the performance of investment funds and amending Directives 2008/48/EC and 2014/17/EU and Regulation (EU) No 596/2014
o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014
The pricing of many financial instruments and financial contracts depends on the accuracy and integrity of benchmarks.
Određivanje cijene mnogih financijskih instrumenata i financijskih ugovora ovisi o točnosti i cjelovitosti referentnih vrijednosti.
Serious cases of manipulation of interest rate benchmarks such as LIBOR and EURIBOR, as well as allegations that energy, oil and foreign exchange benchmarks have been manipulated, demonstrate that benchmarks can be subject to conflicts of interest.
Ozbiljni slučajevi manipuliranja referentnim kamatnim stopama, primjerice LIBOR-om, EURIBOR-om, te navodne manipulacije referentnim vrijednostima u sektorima energetike, nafte i deviznog poslovanja potvrđuju da referentne vrijednosti mogu biti podložne sukobu interesa.
The use of discretion, and weak governance regimes, increase the vulnerability of benchmarks to manipulation.
Korištenje diskrecijskih prava te slabi sustavi upravljanja povećavaju ranjivost referentnih vrijednosti u odnosu na manipulacije.
Failures in, or doubts about, the accuracy and integrity of indices used as benchmarks can undermine market confidence, cause losses to consumers and investors and distort the real economy.
Netočnost i necjelovitost indeksa koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti, odnosno sumnja u njihovu točnost i cjelovitost, mogu narušiti povjerenje u tržište, prouzročiti gubitke potrošačima i ulagateljima te poremetiti realno gospodarstvo.
It is therefore necessary to ensure the accuracy, robustness and integrity of benchmarks and of the benchmark determination process.
Stoga je potrebno osigurati točnost, robusnost i cjelovitost referentnih vrijednosti i postupka njihova utvrđivanja.
Directive 2014/65/EU of the European Parliament and of the Council [4] contains certain requirements with respect to the reliability of benchmarks used to price a listed financial instrument.
Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća [4] sadržava određene zahtjeve povezane s pouzdanošću referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju pri određivanju cijene uvrštenih financijskih instrumenata.
Directive 2003/71/EC of the European Parliament and of the Council [5] contains certain requirements on benchmarks used by issuers.
Direktiva 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća [5] sadržava određene zahtjeve povezane s referentnim vrijednostima kojima se koriste izdavatelji.
Directive 2009/65/EC of the European Parliament and of the Council [6] contains certain requirements on the use of benchmarks by undertakings for collective investment in transferable securities (UCITS).
Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća [6] sadržava određene zahtjeve povezane s primjenom referentnih vrijednosti od strane subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS).
Regulation (EU) No 1227/2011 of the European Parliament and of the Council [7] contains certain provisions which prohibit the manipulation of benchmarks that are used for wholesale energy products.
Uredba (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća [7] sadržava određene odredbe kojima se zabranjuje manipuliranje referentnim vrijednostima koje se primjenjuju na veleprodajne energetske proizvode.
However, those legislative acts only cover certain aspects of certain benchmarks and they neither address all the vulnerabilities in the provision of all benchmarks, nor do they cover all uses of financial benchmarks in the financial industry.
Tim su zakonodavnim aktima međutim obuhvaćeni samo određeni aspekti određenih referentnih vrijednosti, a njima nije obuhvaćena svaka ranjivost u pružanju referentnih vrijednosti općenito niti su pokriveni svi načini upotrebe financijskih referentnih vrijednosti u financijskoj industriji.
Benchmarks are vital in pricing cross-border transactions, thereby facilitating the effective functioning of the internal market in a wide variety of financial instruments and services.
Referentne vrijednosti ključne su za određivanje cijene prekograničnih transakcija te na taj način olakšavaju djelotvorno funkcioniranje unutarnjeg tržišta velikog broja financijskih instrumenata i usluga.
Many benchmarks used as reference rates in financial contracts, in particular mortgages, are provided in one Member State but used by credit institutions and consumers in other Member States.
Mnoge referentne vrijednosti koje se upotrebljavaju kao referentne stope u financijskim ugovorima, osobito kod hipoteka, pružene su u jednoj državi članici, no njima se koriste kreditne institucije i potrošači u drugim državama članicama.
In addition, such credit institutions often hedge their risks or obtain funding for granting those financial contracts in the cross-border interbank market.
Pritom takve kreditne institucije često ograničavaju svoje rizike ili dobivaju sredstava za odobravanje takvih financijskih ugovora na prekograničnom međubankovnom tržištu.
Only a few Member States have adopted national rules on benchmarks, but their respective legal frameworks on benchmarks already show divergences regarding aspects such as the scope of application.
Samo je nekoliko država članica donijelo nacionalna pravila o referentnim vrijednostima, ali već i njihov pravni okvir za referentne vrijednosti odražava neusklađenost, primjerice u pogledu područja primjene.
In addition, the International Organisation of Securities Commissions (IOSCO) agreed principles on financial benchmarks on 17 July 2013 (‘IOSCO principles for financial benchmarks’), Principles for Oil Price Reporting Agencies on 5 October 2012 (‘IOSCO principles for PRAs’) (together, ‘the IOSCO principles’), and since those principles provide a certain flexibility as to their exact scope and means of implementation, Member States are likely to adopt rules at national level which would implement such principles in a divergent manner.
Osim toga, Međunarodna organizacija komisija za vrijednosne papire (IOSCO) usuglasila je načela za financijske referentne vrijednosti 17. srpnja 2013. („Načela IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti”), Načela za agencije za izvješćivanje o cijenama nafte 5. listopada 2012. („Načela IOSCO-a za PRA-ove”) (zajedno „načela IOSCO-a”), te s obzirom na to da je tim načelima predviđena određena fleksibilnost u pogledu područja i sredstava provedbe, vjerojatno je da će države članice na nacionalnoj razini donijeti pravila kojima bi se ta načela provela na neusklađen način.
Those divergent approaches would result in fragmentation of the internal market since administrators and users of benchmarks would be subject to different rules in different Member States.
Ti neusklađeni pristupi doveli bi do fragmentiranja unutarnjeg tržišta jer bi administratori i korisnici referentnih vrijednosti podlijegali različitim pravilima u različitim državama članicama.
Thus, benchmarks provided in one Member State could be prevented from being used in other Member States.
Stoga se referentne vrijednosti pružene u jednoj državi članici ne bi mogle upotrebljavati u drugim državama članicama.
In the absence of a harmonised framework to ensure the accuracy and integrity of benchmarks used in financial instruments and financial contracts, or in order to measure the performance of investment funds, in the Union it is therefore likely that differences in Member States' laws will create obstacles to the smooth functioning of the internal market for the provision of benchmarks.
U nedostatku usklađenog okvira kojim bi se osigurale točnost i cjelovitost referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova u Uniji, razlike u pravu država članica vjerojatno bi stvorile prepreke neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta za pružanje referentnih vrijednosti.
Union consumer protection rules do not cover the particular issue of adequate information on benchmarks in financial contracts.
Pravila Unije o zaštiti potrošača ne odnose se na konkretno pitanje prikladnih informacija o referentnim vrijednostima u financijskim ugovorima.
As a result of consumer complaints and litigation relating to the use of benchmarks in several Member States, it is likely that divergent measures, inspired by legitimate concerns of consumer protection, would be adopted at national level, which could result in fragmentation of the internal market due to the divergent conditions of competition attached to different levels of consumer protection.
Zbog pritužaba potrošača i sudskih postupaka povezanih s upotrebom referentnih vrijednosti u nekoliko država članica, legitimna bi zabrinutost za zaštitu potrošača vjerojatno dovela do donošenja neusklađenih mjera na nacionalnoj razini, što bi moglo prouzročiti fragmentiranje unutarnjeg tržišta zbog neusklađenih uvjeta tržišnog natjecanja povezanih s različitim razinama zaštite potrošača.
Therefore, in order to ensure the proper functioning of the internal market and improve the conditions of its functioning, in particular with regard to financial markets, and to ensure a high level of consumer and investor protection, it is appropriate to lay down a regulatory framework for benchmarks at Union level.
Stoga je, da bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i poboljšali uvjeti njegova funkcioniranja, osobito u pogledu financijskih tržišta, te da bi se osigurala visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja, primjereno utvrditi regulatorni okvir za referentne vrijednosti na razini Unije.
It is appropriate and necessary for that framework to take the form of a regulation in order to ensure that provisions directly imposing obligations on persons involved in the provision, contribution and use of benchmarks are applied in a uniform manner throughout the Union.
Primjereno je i potrebno da taj okvir bude u obliku uredbe kako bi se diljem Unije osigurala ujednačena primjena odredaba kojima se izravno uvode obveze za osobe koje sudjeluju u pružanju, doprinosu i upotrebi referentnih vrijednosti.
Since a legal framework for the provision of benchmarks necessarily involves measures specifying precise requirements concerning aspects inherent to such provision of benchmarks, even small divergences on the approach taken regarding one of those aspects could lead to significant impediments in the cross-border provision of benchmarks.
Budući da pravni okvir za pružanje referentnih vrijednosti nužno uključuje mjere koje sadržavaju precizne zahtjeve koji se odnose na aspekte povezane s takvim pružanjem referentnih vrijednosti, čak i sitna neusklađenost u pristupu tim aspektima može dovesti do znatnih zapreka u prekograničnom pružanju referentnih vrijednosti.
Therefore, the use of a regulation, which is directly applicable, should reduce the possibility of divergent measures being taken at national level, and should ensure a consistent approach and greater legal certainty, and prevent the appearance of significant impediments in the cross-border provision of benchmarks.
Stoga bi se primjenom uredbe, koja se izravno primjenjuje, trebala smanjiti mogućnost poduzimanja neusklađenih mjera na nacionalnoj razini, osigurati dosljedan pristup i veća pravna sigurnost te spriječiti pojava znatnih prepreka u prekograničnom pružanju referentnih vrijednosti.
The scope of this Regulation should be as broad as necessary to create a preventive regulatory framework.
Područje primjene ove Uredbe trebalo bi biti široko koliko je god potrebno da se stvori preventivan regulatorni okvir.
The provision of benchmarks involves discretion in their determination and is inherently subject to certain types of conflicts of interest, which implies the existence of opportunities and incentives to manipulate benchmarks.
Pružanje referentnih vrijednosti uključuje diskrecijska prava pri njihovom utvrđivanju i nužno podliježe određenim vrstama sukoba interesa, što znači da postoje mogućnosti i poticaji za manipulaciju referentnim vrijednostima.
Such risk factors are common to all benchmarks and should be made subject to adequate governance and control requirements.
Takvi čimbenici rizika zajednički su svim referentnim vrijednostima te bi trebali podlijegati zahtjevima za primjereno upravljanje i kontrolu.
The degree of risk, however, varies, and the approach adopted should therefore be tailored to the particular circumstances.
Međutim, stupanj je rizika promjenljiv te bi stoga primijenjeni pristup trebao biti prilagođen konkretnim okolnostima.
Since the vulnerability and importance of a benchmark varies over time, restricting the scope by reference to indices that are currently important or vulnerable would not address the risks that any benchmark poses in the future.
Budući da se ranjivost i važnost referentnih vrijednosti mijenjaju s vremenom, ograničavanjem područja primjene upućivanjem na indekse koji su trenutačno važni ili ranjivi ne bi se obuhvatili rizici koje referentne vrijednosti predstavljaju u budućnosti.
In particular, benchmarks that are currently not widely used could be used more in the future with the result that, in their regard, even a minor manipulation could have a significant impact.
Konkretno, referentne vrijednosti koje trenutačno nemaju široku primjenu mogle bi se više upotrebljavati u budućnosti, pa bi, u tom pogledu, i neznatna manipulacija mogla imati znatan utjecaj.
The critical determinant of the scope of this Regulation should be whether the output value of the benchmark determines the value of a financial instrument or a financial contract, or measures the performance of an investment fund.
Ključni element pri određivanju područja primjene ove Uredbe trebao bi biti način na koji se s pomoću izlazne referentne vrijednosti utvrđuje vrijednost financijskog instrumenta ili financijskog ugovora te mjeri uspješnost investicijskog fonda.
Therefore, the scope should not be dependent on the nature of the input data.
Područje primjene stoga ne bi trebalo ovisiti o prirodi ulaznih podataka.