natgillin/translations-raw huggingface dataset:
a State recapitalisation for Reverta and Citadele [16]; and
državne dokapitalizacije banaka Reverta i Citadele [16]; i
an asset relief measure for Citadele [17].
mjera za otkup imovine za banku Citadele [17].
GROUNDS FOR INITIATING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
OSNOVE ZA POKRETANJE FORMALNOG ISTRAŽNOG POSTUPKA
The additional measures implemented by Latvia for Parex banka, Citadele and Reverta.
Dodatne mjere koje je Latvija provodila za banke Parex banka, Citadele i Reverta
Based on the report submitted on 29 August 2013 by the Monitoring Trustee [18] and documents and information submitted by Latvia since October 2013, it appeared that Latvia had put into effect the following measures without prior notification to the Commission:
Na temelju izvješća koje je 29. kolovoza 2013. dostavio Povjerenik za praćenje izvršenja obveza [18] te dokumenata i informacija koje je dostavila Latvija od listopada 2013., činilo se da je Latvija primijenila sljedeće mjere bez dostavljanja prethodne obavijesti Komisiji:
on 22 May 2009, Latvia granted to Parex banka a subordinated loan of LVL 50,27 million (qualifying as Tier 2 capital) with a maturity of seven years, i.e. until 21 May 2016 (the ‘First Measure’).
Latvija je 22. svibnja 2009. Parex banci odobrila podređeni zajam od 50,27 milijuna LVL (koji se može kvalificirati kao kapital 2. kategorije) s dospijećem od 7 godina, odnosno do 21. svibnja 2016.
The maturity of that subordinated loan exceeds the maximum five-year maturity set in first rescue Decision and confirmed in the Parex Final Decision;
(dalje u tekstu „prva mjera”). Dospijeće tog podređenog zajma premašuje maksimalno dospijeće od pet godina utvrđeno u Prvoj odluci o spašavanju i potvrđeno u Konačnoj odluci o banci Parex;
On 27 June 2013, Latvia granted Citadele an additional 18-month extension of the maturity (the ‘Second Measure’) of LVL 37 million of subordinated loans (out of a total of LVL 45 million held by Latvia at that time) [19].
Latvija je 27. lipnja 2013. banci Citadele dodijelila dodatno 18-mjesečno produljenje roka dospijeća (dalje u tekstu „druga mjera”) od 37 milijuna LVL podređenih zajmova (od ukupno 45 milijuna LVL koje je Latvija držala u tome trenutku) [19].
Latvia did not notify the extension of the maturity of the subordinated loans to the Commission.
Latvija nije obavijestila Komisiju o produljenju dospijeća podređenih zajmova.
In addition, since 2011 Latvia has provided Reverta with liquidity support in excess of the maximum limits approved by the Commission in the Parex Final Decision (the ‘Third Measure’), both for the base case and for the worst case scenarios [20].
Osim toga, od 2011. Latvija je Reverti dala potporu za likvidnost iznad najvećeg dopuštenog iznosa koji je Komisija odobrila u Konačnoj odluci o banci Parex (dalje u tekstu „treća mjera”), za osnovni i najgori mogući scenarij [20].
Based on the information available to the Commission at the time of the Opening Decision, in regard to the First and Second Measures, the Commission had serious doubts that they could be qualified as compatible with the internal market, considering that:
Na temelju informacija koje su bile dostupne Komisiji u trenutku donošenja Oduke o pokretanju postupka, u pogledu prve i druge mjere, Komisija je sumnjala u njihovu spojivost s unutarnjim tržištem, budući da:
in the original assessment of the compatibility of the subordinated loans granted by Latvia, a five-year maturity of the loans was deemed the minimum necessary and therefore could be found compatible on that basis and
u izvornoj ocjeni usklađenosti podređenih zajmova koje je odobrila Latvija, petogodišnji rok dospijeća zajmova smatrao se najkraćim nužnim rokom i stoga se mogao smatrati usklađenim na toj osnovi; i
no new arguments had been presented to justify why a longer maturity was in fact the strict minimum necessary.
nisu dostavljeni novi argumenti kojima bi se opravdalo zašto je duže dospijeće zapravo nužan strogi minimum.
Similarly, no sufficient arguments had been brought forward at the time of the Opening Decision to demonstrate the compatibility of the Third Measure.
Osim toga, u trenutku donošenja Odluke o pokretanju postupka nisu navedeni dovoljni argumenti kojima se dokazala usklađenost treće mjere.
On those grounds, the Commission initiated the formal investigation procedure pursuant to Articles 13(1) and 4(4) of Council Regulation (EC) No 659/1999 [21], in regard to the unlawful aid granted through the First, Second and Third Measures described in recital 19.
Na toj osnovi, Komisija je pokrenula službeni istražni postupak u skladu s člankom 13. stavkom 1. i člankom 4. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 [21], u pogledu nezakonite potpore dodijeljene u okviru prve, druge i treće mjere opisane u uvodnoj izjavi 19.
The breach of the commitment to divest the Wealth Management Business of Citadele
Povreda obveze prodaje Poslovne jedinice za upravljanje bogatstvom u okviru banke Citadele
Latvia has also failed to comply with its commitment which is recorded in the Parex Final Decision to divest the Wealth Management Business of Citadele by 30 June 2013 without a Divestiture Trustee, or by 31 December 2013 with a Divestiture Trustee (the ‘Fourth Measure’) [22].
Latvija također nije ispunila svoju obvezu koja je zabilježena u Konačnoj odluci o banci Parex o prodaji Poslovne jedinice za upravljanje bogatstvom banke Citadele do 30. lipnja 2013. bez Povjerenika za praćenje prodaje ili do 31. prosinca 2013. s Povjerenikom za praćenje prodaje (dalje u tekstu „četvrta mjera”) [22].
Therefore that commitment to divest the Wealth Management Business of Citadele by those deadlines has been breached.
Tim je povrijeđena obveza prodaje Poslovne jedinice za upravljanje bogatstvom banke Citadele do tih rokova.
In the Opening Decision, the Commission concluded that the breach of the commitment described in recital 21 constitutes misuse of aid.
U Odluci o pokretanju postupka Komisija je zaključila da povreda obveze opisane u uvodnoj izjavi 21. predstavlja zlouporabu potpore.
Therefore, the Commission decided to open the formal investigation procedure for misuse of aid pursuant to Article 16 of Regulation (EC) No 659/1999.
Stoga je Komisija odlučila pokrenuti službeni istražni postupak zbog zlouporabe potpore u skladu s člankom 16. Uredbe (EZ) br. 659/1999.
Following the Opening Decision the Commission received comments from one individual that did not provide elements demonstrating that he qualifies as an interested party, i.e. a party whose own interests might be affected by the measure (for example competitors or trade associations [23]), or that he acted on behalf of an interested party.
Nakon donošenja Odluke o pokretanju postupka Komisija je zaprimila primjedbe jedne osobe koja nije dostavila dokaze o tome da se može smatrati zainteresiranom stranom, odnosno, stranom na čije bi vlastite interese mjera mogla utjecati (na primjer, konkurenti ili trgovinska udruženja [23]) ili da je djelovala u ime zainteresirane strane.
The comments received were related to alleged illegalities involving Parex banka and were not related to the First, Second and Third Measures implemented by Latvia for Parex banka, Citadele and Reverta nor to the Fourth Measure.
Zaprimljene primjedbe odnosile su se na navodne nezakonite postupke Parex banke i nisu se odnosile na prvu, drugu ili treću mjeru koje je Latvija provela u pogledu banaka Parex, Citadele i Reverta, kao ni na četvrtu mjeru.
They essentially relate to facts and information not directly relevant for the enforcement of State aid rules in the case at stake.
Te se primjedbe u biti odnose na činjenice i informacije koje nisu izravno povezane s provedbom pravila državnih potpora u predmetnom slučaju.
Therefore, for the assessment carried out in the present decision they have been registered and considered as generic market information.
Stoga su za potrebe ocjene izvršene u ovoj odluci zabilježene i tretirane kao generički podaci o tržištu.
COMMENTS FROM LATVIA ON THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
PRIMJEDBE LATVIJE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU
Following the Opening Decision, on 26 May 2014 Latvia submitted comments intended to address the doubts raised by the Commission in regard to the compatibility of the First, Second and Third Measures, as well as the to the breach of the commitment to divest the Wealth Management Business of Citadele.
Nakon donošenja Odluke o pokretanju postupka, Latvija je 26. svibnja 2014. dostavila primjedbe u vezi sa sumnjama Komisije u pogledu usklađenosti prve, druge i treće mjere te u pogledu povrede obveza prodaje Poslovne jedinice za upravljanje bogatstvom banke Citadele.
On 30 May 2014 Latvia also submitted an updated restructuring plan, in which the information and compensatory measures presented in sections 5.1 to 5.5 of this Decision were included.
Latvija je 30. svibnja 2014. također dostavila ažurirani plan restrukturiranja kojim su bile obuhvaćene informacije i kompenzacijske mjere navedene u odjeljcima 5.1. do 5.5. ove Odluke.
After an information request from the Commission, on 23 June 2014 Latvia submitted additional elements regarding the Second Measure.
Nakon zahtjeva za informacijama koji je dostavila Komisija, Latvija je 23. lipnja 2014. dostavila dodatne elemente u vezi s drugom mjerom.
On the initial maturity of the subordinated loans exceeding the terms of the Rescue Decisions and the Parex Final Decision (the First Measure)
O prvobitnom dospijeću podređenih zajmova koje premašuje uvjete iz odluka o spašavanju i Konačne odluke o banci Parex (prva mjera)
In its comments of 26 May 2014, Latvia argues that the adoption of the First Measure was necessary to allow Parex banka to comply with the applicable regulatory solvency requirements and so prevent an irremediable collapse of the fragile, largely interconnected and interdependent Latvian banking system.
U svojim primjedbama od 26. svibnja 2014. Latvija tvrdi da je donošenje prve mjere bilo nužno kako bi se Parex banci omogućilo usklađivanje s primjenjivim regulatornim zahtjevima solventnosti i tako spriječilo nepopravljivo urušavanje nestabilnog, međusobno povezanog i međuovisnog latvijskog bankarskog sustava.
Latvia submits that at the time of the adoption of the first rescue Decision the Latvian authorities had limited information on the actual financial situation of Parex banka and the quality of its assets.
Latvija tvrdi da su u trenutku donošenja Prve odluke o spašavanju latvijska nadležna tijela posjedovala ograničene informacije o stvarnoj financijskoj situaciji Parex banke i o kvaliteti njezine imovine.
Therefore, in its initial request to the Commission for the approval of the State aid measures, Latvia undertook to grant subordinated loans with five years maturity, as that maturity was the minimum required for subordinated loans to qualify as Tier 2 capital pursuant to the relevant provisions of Latvian law.
Stoga se u svom prvobitnom zahtjevu Komisiji za odobrenje mjera državne potpore Latvija se obvezala odobriti podređene zajmove s dospijećem od pet godina jer je to dospijeće bilo minimalni zahtjev na temelju kojeg se podređeni zajmovi mogu kvalificirati kao kapital 2. kategorije u skladu s mjerodavnim odredbama latvijskog prava.
Latvia further states that, in order to better evaluate the financial position of Parex banka, it instructed PricewaterhouseCoopers to perform a due diligence of Parex banka, which was completed on 26 January 2009, after the adoption of the first rescue Decision.
Latvija dalje tvrdi da je radi bolje evaluacije financijskog stanja Parex banke, zatražila od poduzeća PricewaterhouseCoopers da pripremi detaljno izvješće o Parex banci koje je završeno 26. siječnja 2009., nakon donošenja Prve odluke o spašavanju.
At the same time, Latvia underlines the fact that the market situation in 2008-09 was very dynamic and the quality of loans was deteriorating faster than expected.
Latvija istodobno ističe činjenicu da je situacija na tržištu u 2008. – 2009. bila vrlo dinamična i kvaliteta zajmova pogoršavala se brže od očekivanog.
That worsening situation was reflected by and resulted in the adoption by the Commission of three rescue decisions for Parex banka and the submission by Latvia of several versions of the restructuring plan for Parex banka, the latest being that notified on 11 May 2009 (the ‘2009 Restructuring Plan’).
Uslijed tog pogoršanja Komisija je donijela tri odluke o spašavanju za Parex banke, a Latvija je dostavila nekoliko verzija plana restrukturiranja Parex banke, od kojih je posljednja prijavljena 11. svibnja 2009. (dalje u tekstu „Plan restrukturiranja iz 2009.”).
In that context, Latvia explains that the assumptions and projections contained in the Rescue Decisions became quickly outdated, due to the rapid changes in the economic environment mainly driven by the global financial crisis and the decrease of market confidence in Parex banka.
U tom kontekstu Latvija objašnjava da su pretpostavke i projekcije iz odluka o spašavanju brzo postale zastarjele zbog brzih promjena u gospodarskom okruženju koje su uglavnom uzrokovane globalnom financijskom krizom i smanjenjem povjerenja tržišta u Parex banku.
Latvia thus concluded that a maturity of five years for the subordinated loans granted by Latvia to Parex banka would no longer be sufficient for the purpose of stabilizing the fragile Latvian banking system.
Latvija je stoga zaključila da dospijeće od pet godina za podređene zajmove koje je Latvija odobrila Parex banki više neće biti dovoljno za stabilizaciju krhkog latvijskog bankarskog sustava.
Indeed it turned out that Parex banka, a systemic bank at that time, needed to receive subordinated loans with maturity of more than five years to fulfil its solvency requirements and in particular to meet applicable capital adequacy requirements.
Zaista se pokazalo da je Parex banka, koja je u to vrijeme bila sistemski važna banka, trebala dobiti podređene zajmove s dospijećem dužim od pet godina kako bi ispunila svoje zahtjeve solventnosti, a posebice kako bi ispunila primjenjive zahtjeve adekvatnosti kapitala.
As a result, a five-year loan at inception is only eligible for 80 % of its amount for capital adequacy purposes; for 60 % at the beginning of year two; and so on.
Uslijed toga, petogodišnji zajam je na početku prihvatljiv za potrebe adekvatnosti kapitala samo u iznosu od 80 % cijelog iznosa; na početku druge godine u iznosu od 60 % i tako dalje.
That submission is further substantiated by Latvia through comparative calculations showing that, if the subordinated loans had been granted by Latvia for a term of five years only, they would not have been fully eligible as Tier 2 capital since their inception.
Taj je podnesak Latvija zatim obrazložila usporednim izračunima kojima je pokazala da, u slučaju da je odobrila podređene zajmove na razdoblje od samo pet godina, oni ne bi bili potpuno prihvatljivi kao kapital 2. kategorije od samog početka.
Setting the maturity of subordinated loans granted by Latvia to Parex banka at seven years turned out to be necessary to allow the whole amount of LVL 50,27 million subordinated loans granted by the State to qualify as Tier 2 capital over the period 2009-10 as so to allow Parex banka to meet its target capital adequacy ratio.
Određivanje dospijeća podređenih zajmova koje je Latvija odobrila Parex banci na sedam godina pokazalo se nužnim kako bi se cijeli iznos od 50,27 milijuna LVL podređenih zajmova koje je odobrila država mogao kvalificirati kao kapital 2. kategorije u razdoblju od 2009. – 2010. čime se Parex banci omogućilo da ostvari svoj ciljni omjer adekvatnosti kapitala.
Table 1 illustrates the amounts of eligible Tier 2 capital held by Parex banka at the end of each year based on the term of subordinated loan of LVL 50,27 million issued in May 2009.
U tablici 1. prikazani su iznosi prihvatljivog kapitala 2. kategorije koji je Parex banka imala na kraju svake godine na temelju roka podređenog zajma od 50,27 milijuna LVL koji je odobren u svibnju 2009.
The term of subordinated loan issued in May 2009 and its qualification as Tier 2 (LVL millions)
Rok podređenog zajma koji je odobren u 2009. i njegova kvalifikacija kao kapitala 2. kategorije (milijuni LVL).
Maturity Term
Rok dospijeća
ear loan
odišnji zajam
Finally, Latvia argues that, if the maturity of the subordinated loan had been five years only, the 2009 Restructuring Plan should have included other measures aimed at strengthening otherwise the capital adequacy of Parex banka (e.g. injections of fresh equity, immediate extension of the subordinated loans etc.).
Naposljetku, Latvija tvrdi da bi, kada bi dospijeće podređenog zajma bilo samo pet godina, Plan restrukturiranja iz 2009. trebao uključivati druge mjere usmjerene na jačanje adekvatnosti kapitala Parex banke (npr. injekcije svježeg kapitala, neposredno produljenje podređenih zajmova itd.).
In the absence of such measures depositors would have been left unprotected and the stability of the Latvian financial system would have been significantly threatened.
Bez takvih mjera, ulagači bi ostali nezaštićeni i stabilnost latvijskog financijskog sustava bila bi znatno ugrožena.
On the un-notified maturity extension of the subordinated loans (the Second Measure)
O neprijavljenom produljenju roka dospijeća podređenih zajmova (druga mjera)
Prior to March 2013, the minimum required capital adequacy ratio had been 8,4 %.
Prije ožujka 2013., najmanja potrebna stopa adekvatnosti kapitala iznosila je 8,4 %.
Latvia submits that the Second Measure was adopted in good faith, as the Latvian authorities considered that Measure as being in line with the market economy investor principle, and as it does not result in pecuniary losses of the State.
Latvija tvrdi da je druga mjera donesena u dobroj vjeri jer su latvijska nadležna tijela smatrala da je ta mjera u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu jer njenom primjenom državi ne nastaju financijski gubici.
Latvia further declares that at the time of the adoption of the Second Measure, it along with Citadele considered in good faith that the possibility of the maturity extension of the subordinated loan in question had been provided for under the relevant Commission Decisions and the Restructuring Plan.
Latvija dalje izjavljuje da je u trenutku donošenja druge mjere u dobroj vjeri smatrala, jednako kao i banka Citadele da je mogućnost za produljenje dospijeća predmetnog podređenog zajma predviđena u mjerodavnim odlukama Komisije i Planu restrukturiranja.
Latvia argues that any market investor, being in the position of the majority shareholder of Citadele, would have made its best efforts to maintain, to the extent possible, the value of its investment and would have been inclined to adopt and implement the measures necessary in order to prevent the book value of its shareholding from being diminished as a result of the bank failing to meet its capital requirements.
Latvija tvrdi da bi svaki ulagač na tržištu, koji bi se našao u položaju većinskog dioničara Citadele, uložio najveće napore u održavanje vrijednosti svog ulaganja, u najvećoj mogućoj mjeri, i bio bi sklon donositi i provoditi mjere nužne za sprječavanje smanjenja računovodstvene vrijednosti svojeg udjela uslijed toga što banka nije ispunila svoje kapitalne zahtjeve.
Had Citadele failed to comply with the more stringent capital adequacy requirements imposed by the FCMC at that time, the bank's stability, viability and marketability would have been jeopardized, ultimately affecting possibility of a sale in good financial conditions.
Da Citadele nije ispunila strože zahtjeve adekvatnosti kapitala koje je u tom trenutku odredio FCMC, time bi se ugrozila stabilnost, održivost i utrživost što bi na kraju utjecalo na mogućnost prodaje u dobrim financijskim uvjetima.
Latvia also presents a counterfactual scenario, in which the Second Measure had not been granted.
Latvija također predstavlja i suprotni scenarij u kojem nije odobrena druga mjera.
In that counterfactual scenario the recommended capital ratio would have not been met, as the capital adequacy ratio would have been below 9,3 % at 31 December 2013 compared to the minimum required of 10 %.
U tom protučinjeničnom scenariju ne bi bila zadovoljena preporučena stopa kapitala jer bi stopa adekvatnosti kapitala bila ispod 9,3 % na dan 31. prosinca 2013. u usporedbi s potrebnim minimumom od 10 %.
Latvia also argues that alternative measures to strengthen the capital adequacy of Citadele (i.e. a capital increase or issuance of new subordinated loans) were not feasible.
Latvija također tvrdi da nisu bile izvedive alternativne mjere za jačanje adekvatnosti kapitala banke Citadele (npr. povećanje kapitala ili izdavanje novih podređenih zajmova).
More specifically, it states that it would have been impossible for Citadele to obtain subordinated loans from third party investors in 2013 given the commitment of the Latvian authorities to divest Citadele within a short timeframe (i.e. by 31 December 2014).
Drugim riječima, navodi da Citadele ne bi mogla dobiti podređene zajmove od trećih stranaka u 2013. s obzirom na obvezu latvijskih tijela da prodaju banku Citadele u kratkom roku (tj. do 31. prosinca 2014.).
Uncertainty regarding the potential acquirer and its future strategy would have prompted subordinated loan providers to demand a put option on any subordinated loan granted by them to Citadele (change of control clause) [25].
Zbog nesigurnosti u vezi s mogućim kupcem i njegovom budućom strategijom, davatelji podređenih zajmova tražili bi od Citadele da im da prodajnu opciju za svaki odobreni podređeni zajam (klauzula o promjeni kontrole) [25].
It effectively would have meant that the actual maturity of such subordinated loans at issuance would have been considered of less than five years and hence the loans would have not qualified as Tier 2 capital.
To bi u praksi značilo da bi se smatralo da je stvarno dospijeće takvih podređenih zajmova u trenutku izdavanja kraće od pet godina i stoga se oni ne bi mogli smatrati kapitalom 2. kategorije.
In that context, they reiterate that the Second Measure had to be adopted in order to prevent Citadele's impending breach of the new, more stringent, capital requirements.
U tom kontekstu potvrđuju da je druga mjera morala biti donesena kako bi se spriječilo da Citadele prekrši nove, strože kapitalne zahtjeve.
Latvia argues that it had to proceed with the extension of the maturity term of the subordinated debt it held in Citadele without delay and did not negotiate a comparable extension in relation to the subordinated debt also held by the EBRD.
Latvija tvrdi da je morala bez odlaganja produljiti rok dospijeća podređenog duga banke Citadele i da nije pregovarala o usporedivom produljenju u vezi s podređenim dugom kod EBRD-a.
Latvia submits that its decision in that regard was shaped by the following three points.
Latvija tvrdi da su na njezinu odluku u tom pitanju utjecale sljedeće tri točke.
The necessity of addressing effectively the impending breach of the new capital requirements: Citadele had calculated its needs for qualifying Tier 2 capital and had concluded that, in contrast to the adoption of the Second Measure which would involve a maturity prolongation of 18 months, any potential maturity change to the subordinated debt in which the EBRD was also a party would have required a considerably longer extension.
Nužnost učinkovitog suzbijanja neizbježne povrede novih kapitalnih zahtjeva: banka Citadele izračunala je što joj je potrebno kako bi se kvalificirala za kapital 2. kategorije te je zaključila da bi, za razliku od donošenja druge mjere koja bi obuhvaćala produljenje dospijeća od 18 mjeseci, svaka promjena roka dospijeća podređenog duga u kojem je EBRD stranka zahtijevala mnogo veće produljenje.
That difference was due to the fact that the principal of that loan was lower and consequently its impact on the capital position of Citadele would have been significantly lower.
Razlika je u tome što je glavnica tog zajma bila niža i stoga bi njegov utjecaj na kapitalni položaj banke Citadele bio znatno manji.
Latvia also states that an extension of the subordinated debt held by the EBRD would have presupposed negotiating with the EBRD in that respect.
Latvija također tvrdi da bi produljenje podređenog duga kod EBRD-a podrazumijevalo pregovore s EBRD-om o tom pitanju.