natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The business community, the self-employed and the trade unions all reacted spontaneously, in advance of the 1993 cleaclline, by adapting their strategies to the new order which will give everyone more freedom of choice in terms of consumption, movement and work.
Svi građani Europske unije dobivaju u svakodnevnom životu više slobode u odabiru načina potrošnje, kretanja i rada.
The hope is that the process set in train will create a virtuous circle of more freedom, wider competition and higher growth.
- uklanjanje tehničkih zapreka (sloboda vršenja profesije i priznanje ekvivalentnosti obrazovnih sustava) te uklanjanje materi­jalnih zapreka slobodnom kretanju ljudi (kontrole na granicama).
The process is already irreversible.
Nadamo se da će pokrenuti proces stvoriti »savršen krug« (circulus vertuosus) s više slo­bode, više natjecateljskog duha i većim ra­stom.
Physical, tax and technical barriers are falling one by
Proces je već nepovratno krenuo svo­jim tijekom: fizičke, porezne i tehničke za­preke padaju jedna za drugom, iako u nekim osjetljivim područjima, poput ujednačenja
— the removal of technical barriers (freedom to exercise an occupation and recognition of the equivalence of training qualifications) and physical barriers (elimination of border checks) to the free movement of individuals; for example, the directive adopted in November 1997 on the legal profession makes it easier to practise the profession throughout the entire European Union;
- stvaranje takve sredine koja će poticati po­slovnu suradnju usklađenjem pravnih pro­pisa poduzeća kao i usklađenjem propisa o intelektualnom i gospodarskom vlasništvu (zaštitni znakovi i patenti);
(') Ecu exchange rate in March 1998: ECU 1 = GBP 0.66.
1 ECU (europska valutna jedinica) iznosi 40,77 BEF/LUF ¡li 6,62 FRF (tečaj od ožujka 1998. godine)
— the creation of an environment which encourages business cooperation by harmonising company law and approximating legislation on intellectual and industrial property (trade marks and patents);
reznih obveznika, dobit od kapitala oporezovanog na samom izvoru, oporezivanje ener­getskih proizvoda), natjecateljsku politiku (nova pravila za državnu potporu i ugovore), jedinstveno tržište za gorivo, mirovinske fon­dove itd.).
It was noted that 'more than three years after the single market came into effect, only 65 % of legislation is fully operational in the Member States'.
U stvari, neke kategorije radnika koje žele živjeti ili raditi u drugoj državi članici Unije, suočeni su sa mnogim zaprekama.
The programme covers taxation (code of conduct, income from capital taxed at source, taxation of energy products), competition policy (new rules for State aid and agreements), the single market in gas, pension funds, etc.
Zaključak radne grupe na visokoj razini, kojom je pred­sjedavala Simone Veil,2je takav da komisija poduzme korake koji potiču bolju pokretlji­vost ovih radnika, na primjer priznanjem kva­lifikacija (vodoinstalateri, stolari itd.).
Internal security
Ka novom »cilju 1999«
Nevertheless, the freedom of movement of people is far from complete.
Načelo slobodnog kretanja osoba za veliku većinu europskih građana pruža nove prilike u njihovim profesionalnim i privatnim životi­ma.
In fact, certain categories of workers wanting to live or work in another Member State face many obstacles.
No, i vlade skrbe o sigurnosti kojoj teže građani, pa su mehanizme slobodnog kreta­nja ljudi unutar Unije, nadopunili mehaniz­mima kojima osiguravaju sigurnost svih gra­đana i njihovu zaštitu na vanjskim granicama Unije.
The high-level working party on the freedom of movement of people, chaired by Simone Veil ('), notes that the Commission has adopt ed initiatives encouraging the mobility of these workers, notably by recognising qualifications for jobs (plumbers, joiners, etc.).
Suradnja na području pravosuđa i unutarnjih poslova (Poglavlje VI Ugovora o Europskoj uniji) pokriva 4 glavna područja:
(') Report handed over to the European Commission on 18 March 1997.
- uvođenje, na razini Unije, zakona o use­ljenju, koji su primjenljivi na pripadnike zemalja koje nisu članice Unije; - suradnja policije u borbi protiv krijumča­renja preko granica; - pripremanje ugovora o suradnji na po­dručju građanskog i krivičnog prava.
applied by the signatories to the Schengen Agreement (see below) will eventually be extended to all Member States.
Jedinstveno tržište Europske unije postoji i korekno funkcionira, ali ono je »u stalnom stvaranju« i može i mora ga se stalno nado­punjavati i poboljšavati.
Cooperation in the fields of justice and home affairs (Title VI of the Treaty on European Union) covers four main areas:
Za­ključeno je da »više od tri godine nakon što je uvedeno jedinstveno tržište, samo 65% za­konskih odredbi se u potpunosti primjenjuje u državama članicama«.
— harmonisation of the law relating to asylum;
Plan obuhvaća opo­rezivanje (kodeks »dobrog ponašanja« po­
— the introduction, at Union level, of rules on immigration applicable to nationals of nonmember countries;
Nove odredbe o suradnji na području pravo­suđa i unutarnjih poslova pridonose slobodi
A term of five years from the date it came into effect has, however, been set aside, during which the Council will continue to make unanimous rulings.
Izviješće je podneseno Europskoj Komisiji 18. ožujka 1997. godine
— police cooperation to combat crossborder crime effectively;
pi na snagu, Vijeće nastavi donositi jedno­glasne presude.
— the drafting of cooperation agreements in the areas of civil and criminal law.
kretanja ljudi na području Unije. Mjere o kojima su se dogovorile države potpisnice sporazuma iz Schengena (vidi ispod) biti će postupno proširene na sve države članice.
Cooperation between national police forces and other authorities responsible for criminal matters will remain part of the intergovernmental framework, even if the methods of cooperation are to be considerably improved to make it more effective.
Suradnja između nacionalnih policijskih sna­ga i drugih tijela nadležnih za krivične prije­stupe i dalje se odvija unutar okvira međuvladine suradnje, a metode suradnje znatno su unaprijeđene s ciljem da budu što učinkoviti­je.
The new provisions on cooperation in the fields of justice and home affairs should deal with the obstacles which prevent people moving freely.
Prema Ugovoru iz Amsterdama, Unija ¡ma nove odgovornosti u području unutarnje si­gurnosti.
For example, the measures already
Tako je dobar dio suradnje podvr­gnut odredbama Unije.
SCHENGEN: THE BEGINNINGS OF A FRONTIER-FREE AREA
■ SCHENGEN: PRETEČA SLOBODNOG KRETANJA
June 1984: the Fontainebleau European Council agrees in principle to abolish customs and police formalities at the Community's internal borders.
■ & lipanj 1984: Europsko vijeće u Fontainbleau prihvatilo je odluku o ukida­nju policijskih i carinskih pograničnih formalnosti na unutarnjim granicama Unije. ft 26. ožujka 1995.: Sporazum stupa na snagu između zemalja supotpisnica: Belgije, Njemačke, Francuske, Luxembourga, Nizozemske, Španjolske i Por­tugala.
26 March 1995: the Schengen Agreement comes into force between Belgium, Germany, France, Luxembourg, the Netherlands, Spain and Portugal with plans for the other countries to follow once the appropriate border arrangements are in place.
Ostale zemlje će se priključiti Sporazumu nakon provedbe odgovara­jućih mjera na granicama.
21 April 1995: Austria joins.
■ & srpanj 1984.: u Saarbrückenu zaključen prvi ugovor (između Njemačke i Fran­cuske) o slobodnom kretanju ft 2Ϊ. travnja 1995.: Austrija se pridružuje Sporazumu. ft
19 December 1996: d rah treaty and agree ment for Denmark, Finland and Sweden to join.
19. prosinca 1996.: napravljen nacrt Sporazuma i Ugovora za Dansku, Finsku i Švedsku.
14 June 1985: Belgium, France, Germany, Luxembourg and the Netherlands sign the Schengen Agreement, committing them selves to the gradual removal of checks at shared borders and free passage for every one crossing these borders, whether they are nationals of a signatory country, another Community country or a nonmember country.
•b 14. lipnja 1985.: Belgija, Njemačka, Francuska, Luxembourg i Nizozemska potpisale su u Schengenu sporazum o postupnom ukidanju kontrole na zajed­ničkim granicama. Sporazum predviđa slobodno kretanje ljudi svih država pot­pisnica, drugih država članica Unije i trećih zemalja.
26 October 1997: the agreement to apply air space controls with Italy comes into force.
ft 26. listopada 1997.: na snagu stupa sporazum o primjeni kontrola zračnog prostora sa Italijom.
19 June 1990: the same five States sign a further agreement spelling out conditions and guarantees for implementation of the free-movement arrangements.
ft 19. lipnja 1990.: Gore navedenih pet država potpisalo je dodatni sporazum u kojem su utvrđeni uvjeti i garancije pro­vedbe dogovora o slobodnom kretanju ■ ljudi.
This agree ment, comprising 142 articles, entails the amendment of national laws; it is subject to ratification by national parliaments.
Ovaj se sporazum sastoji od 142 članka, modificira nacionalne zakone, a moraju ga ratificirati nacionalni parla­menti.
1 December 1997: the agreement to apply air space controls with Austria comes into force.
ft 7. prosinca 1997.: stupa na snagu spo­razum o primjeni kontrola zračnog pro­stora sa Austrijom.
Freedom of movement applies to all, regardless of nationality.
»Schengenski prostor« je prostor slobodnog kretanja i vrijedi za sve državljane, neovisno o njihovoj nacionalnosti.
— For Union nationals, the principle has largely been put into practice already in the area covered by the Schengen Agreement.
ft Za građane Unije načelo slobodnog kre­tanja već je u velikoj mjeri ostvareno.
— When the Amsterdam Treaty has been ratified, visas, asylum, immigration and other policies on the freedom of move ment of people should be transferred to the Community system.
ft Nakon ratifikacije Amsterdamskog ugo­vora, vize, azili, imigracija i ostale poli­tike koje se tiču slobode kretanja ljudi trebale bi biti uključene u sustav Unije.
The Council of the Union will replace the Schengen executive committee, the European Commission will be able to exercise initiatives and the Court of Justice will be declared the competent authority in these areas.
Vijeće Unije zamijeniti će Izvršni Schengenski odbor, a Europska komisija moći će igrati ulogu inicijatora. Sud pravde će biti nadležan po ovim pitanjima.
Special provisions apply to Denmark, Ireland and the United Kingdom.
Posebne odredbe odnose se na Dansku, Irsku i Veliku Britaniju.
— Arrangements for tourists, asylumseekers and legal immigrants from nonmember countries are included in the Agreement, the main aim of which is to standardise procedures throughout the Schengen area.
ft U Sporazum su uključene odredbe za turiste, podnositelje molbi za azil i legal­ne ¡migrante iz trećih zemalja s ciljem ostvarenja jedinstvene procedure na cjelokupnom Schengenskom prostoru.
Law and order and security
Zakon, red i sigurnost ft
— Police will continue to operate on their own national territory, in ports and air ports, but they will adopt a different approach.
Policija će kao i do sada jamčiti za javnu sigurnost na nacionalim teritorijima, u lukama i na aerodromima, ali primje­njujući drugačiji pristup.
Closer cooperation will make controls at external borders more effective. tive.
Zahvaljujući boljoj suradnji, kontrole na vanjskim granicama biti će učinkovitije.
— There are common rules on measures to combat terrorism, smuggling and organised crime.
ft Sporazum sadrži zajednička pravila za mjere koje se poduzimaju u borbi protiv terorizma, ilegalne trgovine i organizira­nog kriminala.
The Agreement also makes provision for cooperation between courts, police forces and government departments.
Sporazum također pred­viđa suradnju imeđu pravosudnih orga­na, policije i administracije.
THE COMMON POLICIES
ZAJEDNIČKE POLITIKE
Community was set the task by the Treaty of Rome of promoting the harmonious development of economic activities, continuous and balanced expansion, increased stability, a rapid rise in living standards and closer relations between its Member States 'by establishing a common market and progressively approximating the economic policies of Member States'.
■ POLITIKE SOLIDARNOSTI l\ao što smo već naveli, zadatak koji su au­tori Rimskih ugovora postavili Europskoj zajednici glasi: »putem stvaranja zajedničkog tržišta i postupnim zbližavanjem ekonomskih politika država članica promicati skladan raz­voj ekonomskog života unutar Zajednice, postojan i uravnotežen razvoj gospodarstva, veću stabilnost, ubrzano povećanje životnog standarda i bliže odnose među zemljama koje Zajednica okuplja«.
This general objective was to be achieved by introducing freedom of movement for individuals, goods, services and capital and pursuing a competition policy designed to monitor the behaviour of firms and protect the interests of consumers.
Ovaj opći cilj trebao je biti postignut ostva­renjem slobode kretanja osoba, robe, usluga i kapitala kao i pridržavanjem politike otvore­ne konkurencije usmjerene na očuvanje zdravog natjecateljskog duha među europ­skim poduzećima kao i zaštite interesa po­trošača.
However, if a large market was to benefit every sector and every region, it had to be matched by effective structural policies, managed and financed by the Community.
Međutim, ako veliko europsko tržište treba biti korisno svim gospodarskim sektorima i svim regijama, treba ga popratiti odgovarajućim učinkovitim strukturnim poli­tikama koje će se financirati na razini Zajed­nice (Unije).
It soon became apparent that stronger economic and social cohesion was a sine qua non for solidarity between the Member States.
Vrlo se brzo pokazalo da je jačanje gospodarske i socijalne povezanosti osnovni preduvjet solidarnosti među država­ma članicama Unije. Upravo je stoga došlo do osmišljavanja i provedbe regionalne i so­cijalne politike.
Since the Single Act, increased economic and social cohesion has come to be seen as a corollary to a frontier-free area.
Od potpisivanja Jedinstvenog europskog ak­ta, jačanje gospodarskog i socijalnog jedin­stva logična je posljedica realizacije prostora bez granica.
In February 1988 the Member States decided to double expenditure on structural pol icies. This meant setting aside ECU 14 billion a year over the period from 1989 to 1993 for measures aimed at developing regions whose development is lagging behind, promoting new activities in industrial areas in decline, help ing the long-term unemployed, making it easier for young people to find employment, modernising agriculture and assisting poor rural areas.
U veljači 1988. godine, države članice su odlučile udvostručiti financijaska sredstva za strukturni razvoj: 14 milijardi ECU-a godišnje potrošeno je u razdoblju od 1989. do 1993. na razvoj regija, poticanje novih aktivnosti u nekim industrijski zamrlim područjima, na pomoć dugoročno nezaposlenima, na uk­ljučivanje u proces rada mladih ljudi i na osuvremenjenje poljoprivrede, te pomoć siro­mašnim ruralnim područjima.
The money is channelled through existing but radically reformed funds — the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF), the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) — and is intend ed to supplement or stimulate efforts by governments, regions or private investors. For the
Ta se sredstva kanaliziraju putem postojećih, ali korjenito izmijenjenih fondova: Europski fond za re­gionalni razvoj, Europski socijalni fond, Eu­ropski fond za ujednačenje i garancije u po­ljoprivredi i Financijski instrument naputaka
period from 1993 to 1999, structural measures (Structural and Cohesion Funds) were allocated ECU 200 billion.
U razdoblju od 1993. do 1999. godine, strukturne mjere (Strukturni i kohezijski fondovi) iznosili su 200 milijardi ECU-a.
The European Funds thus became the key instrument of economic and social policy which gives expression to intraCommunity solidarity.
Tako su Europski fondovi postali ključni instrument ekonomske i socijalne po­litike koja je odraz solidarnosti unutar Zajed­nice.
Social policy industrial democracy, health protection and safety at the workplace, and protection of children, the elderly and the disabled.
Socijalna politika diljem Unije. To su: slobodno kretanje, pra­vedne plaće, poboljšanje uvjeta rada, so­cijalna zaštita, sloboda stvaranja udruženja i sloboda kolektivnih pregovora, profesional­na izobrazba, jednake naknada za oba spola za isti posao, pravo radnika na obaviješte­nost, suradnja i učestvovanje radnika u upravljanju poduzećima, zdravstvena zaštita i sigurnost na radnom mjestu, zaštita djece, starijih ljudi i invalida.
As a result of the change in attitude by the new Labour government in the United Kingdom, it was decided in Amsterdam in June 1997 that this social agenda would be incorporated into the body of the Treaty and apply to the 15 Member States.
Kao posljedica pro­mjene stava u novoj laburističkoj vladi Velike Britanije, u lipnju 1997. godine u Amsterda­mu, odlučeno je da će ovaj protokol biti uključen u sadržaj Ugovora i da će ga primje­njivati svih 15 država članica.
An active social policy sets out to correct the most glaring imbalances.
Aktivnom socijalnom politikom Unija nastoji ukloniti najveće neravnoteže u razvoju.
The ESF was set up in 1961 to help create jobs and promote vocational and geographical mobility in industries not covered by the ECSC.
Eu­ropski socijalni fond je utemeljen 1961. godi­ne s ciljem proširenja mogućnosti zaposlenja i lakše prostorne i profesionalne pokretljivosti radnika.
The ECSC itself took similar action, mainly in the 1960s, to help redeploy the thousands of miners affected by pit closures.
Ovaj fond proširuje područje djelo­vanja Europske zajednice za ugljen i čelik koja je u 60-tim godinama poduzela slične mjere za prekvalifikciju tisuće rudara koji su izgubili posao zbog zatvaranja rudnika.
But the Community does more than provide financial assistance. This would not be enough to solve the problems caused by recession and underdevelopment.
Ali, Unija nudi puno više od puke financijske pomoći koja ne bi bila dostatna da riješi pro­bleme koje uzrokuju recesija i niska stopa razvoja.
The dynamism generated by economic growth, encouraged by appropriate policies at nation al and Community level, must be harnessed first and foremost to social progress.
Dinamičnost gospodarskog rasta koji potiču odgovarajuće politike koje se provode na nacionalnoj razini i razini Unije, mora pri­je svega jačati socijalni napredak.
But social progress is matched, indeed stimulated, by legislation guaranteeing Community-wide rights.
Međutim, za takav napredak treba stvoriti odgovarajuće poticajne pravne propise koji na europskoj razini jamče »temeljni paket« prava.
These stem from principles enshrined in the Treaties, such as equal pay for equal work, recent directives on health and safety, and the recognition of basic safety standards.
Osnova za socijalni napredak su istodobno u ugovoru utvrđena pravila, poput načela za jednaku naknadu i muškarcima i ženama za isti posao te nedavno usvojene direktive koje se odno­se na zaštitu radnika (higijena i sigurnost na radnom mjestu) kao i priznanje osnovnih propisa o sigurnosti.
Whilst progress towards economic and mon etary union seems increasingly irresistible, the Member States have become aware that the Union's citizens increasingly expect a more active policy on jobs.
Dok se čini da je proces stvaranja gospodars­ke i monetarne Unije sve nezaustavljiviji, ujedno su zemlje članice postale svjesne da njihovi građani sve više očekuju od Unije, tj. veće zauzimanje i djelotvorniju politiku gle­de zapošljavanja.
How is the confidence of Europeans in the benefits and future of European integration to be reconciled when the Fifteen have structural unemployment which in 1997 affected 1 7.9 million people?
Na koji način pomiriti po­vjerenje koji imaju europski građani u zajed­ničku budućnost i prednosti koje će im ona ponuditi, dok Petnaestorica trpe od nezapo­slenosti koja je već 1997. godine dosegnula broj od 17,9 milijuna nezaposlenih?
When the Amsterdam Treaty was negotiated, a new chapter on employment was therefore introduced, making it a priority in the Union's economic policy.
U Ugo­vor iz Amsterdama uključeno je novo po­glavlje o zapošljavanju kojim ono postaje prioritetni zadatak Europske gospodarstvene politike.
At the European Council in Luxembourg on 20 and 21 November 1997, the Fifteen defined a common strategy for strengthening the policy of the Member States, particularly in vocational training, assistance in setting up businesses and improving social dialogue.
Na sjednici Europskog vijeća 20. i 21. studenog 1997. godine, Petnaestorica su definirala zajedničku strategiju za učvršćenje politike država članica, posebice u profesio­nalnoj izobrazbi, pomoć u osnivanju podu­zeća i poboljšanju socijalnog dijaloga.
Guidelines for jobs were set which the Member States and the Community institutions will consistently follow according to a common procedure for evaluating the results.
Od­ređene su smjernice politike zapošljavanja, čiju će realizaciju redovito pratiti države čla­nice i institucije Unije, rukovodeći se zajed­ničkom metodom procjene rezultata.
In Maastricht in December 1991 the Member States (with the exception of the United Kingdom) adopted a protocol on social policy following on from the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers.
Protokolom o ostvarenju osnovnih prava rad­nika u prosincu 1991. godine u Maastrichtu, Europsko vijeće (osim Velike Britanije) je od­redilo prava koja trebaju vrijediti za radnike
Financing the common policies context of strict budgetary discipline and Member States' limited room for manoeuvre if economic and monetary union is to be a success.
Financiranje zajedničkih politika jarnosti i solidarnosti i da se bez obzira na do­datne financijske napore, smanje regionalne razlike.
On 12 December 1992 the Edinburgh European Council adopted the financial per spective for 1993-99.
Europsko vijeće je u Edinburgu 12. prosinca 1992. godine usvojilo financijski plan za raz­doblje od 1993. do 1999. godine.
It increases the Community budget from ECU 69 billion (commitment appropriations) in 1993 to ECU 84 billion in 1999.
Tim pla­nom je povećan proračun Unije od 69 mili­jardi ECU-a (već raspoređenih sredstava) u 1993. godini na 84 milijardi ECU-a u 1999. godini.
The own resources ceiling will be raised slightly: to 1.27 % of the Union's gross national product as against 1.2 % previously.
Gornja granica vlastitih izvora sred­stava Unije je samo neznatno povišena: 1,27% bruto proizvoda Unije (BNP) u odno­su na dotadašnjih 1,2%.
The additional funds are concentrated on three key objectives: expanding external action in line with the Community's new responsibilities in world affairs; strengthen ing economic and social cohesion — an essential feature of the single market and economic and monetary union — and improving the competitiveness of European business.
Ovo povećanje sredstava usmjereno je na tri glavna cilja: proširenje zajedničkih mjera na području vanjskih odnosa, jačanje gospodar­ske i socijalne povezanosti (važno za uspjeh jedinstvenog tržišta i ekonomske i monetarne Unije) i povećanje konkurentnosti europskih poduzeća.
Since the financial plans expire on 31 December 1999, the Commission presented a general document in July 1997 entitled 'Agenda 2000', which takes particular account of the new challenges which the Union will face in the new period from 2000 to 2006.
Budući da rok za provedbu plana ¡stječe 31. prosinca 1999. godine, Komisija je u srpnju 1997. godine predočila opći dokument pod naslovom »Agenda 2000« u kojem se osobita pažnja obraća novim izazovima s kojima će se Unija morati suočiti u nadolazećem razdo­blju od 2000. do 2006.
At the heart of these challenges lies the prospect of further accessions by the countries of central and eastern Europe, the need to contain public expenditure and the growing concerns of some Member States over their financial contributions to the European Union's budget.
U samoj srži ovih izazova leže i planovi za daljnje pristupanje država srednje i ¡stočne Europe Uniji, potre­ba za ograničenjem troškova kao i rastuća zabrinutost nekih država članica zbog visine njihova financijskog doprinosa proračunu Europske Unije.