natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The general objective of this Strategy is to preserve and develop self-sustaining Croatian freshwater fisheries, whose production will satisfy Croatian needs, and to preserve and develop real foreign demand, complying with market and ecological rules.
Opći cilj ove strategije je očuvati i razviti samoodrživo hrvatsko slatkovodno ribarstvo, čija će proizvodnja zadovoljiti hrvatske potrebe, kao i realnu inozemnu potražnju, poštujući pritom tržišne i ekološke zakonitosti.
Conserve and, where possible and appropriate, re-establish the natural biodiversity of terrestrial waters to the greatest extent possible
Očuvati te, gdje je to moguće i prikladno, ponovno uspostaviti što prirodniju biološku raznolikost kopnenih voda
6.4.2 Prevent the introduction of alien species into open waters, particularly those in the Adriatic Basin, and commence their removal
6.4.2 Spriječiti unošenje stranih (alohtonih) vrsta u otvorene vode, posebno Jadranskog slijeva te započeti s njihovim uklanjanjem
6.4.3 Enable the existence of semi-intensive and/or extensive breeding in carp fishponds as a prerequisite for maintenance of their ornithological value
6.4.3 Omogućiti opstanak poluintenzivnog i/ili ekstenzivnog uzgoja na šaranskim ribnjacima, kao preduvjet održanja njihove ornitološke vrijednosti
6.4.1.1 Incorporate biodiversity conservation measures into regulations and documents in the field of freshwater fisheries
6.4.1.1 Ugraditi mjere zaštite biološke raznolikosti u propise i dokumente iz područja slatkovodnog ribarstva
6.4.2.1 Develop and carry out a pilot project to remove alien fish species in a karst river (e.g. pike in the Cetina River or Gacka River)
6.4.2.1 Izraditi i provesti pilot projekt uklanjanja stranih (alohtonih) vrsta riba na jednoj od rijeka u krškom području (npr. štuka u Cetini ili Gackoj)
6.4.3.1 Develop a programme for stimulating extensive/semi-intensive carp production in fishponds important for the nature protection
6.4.3.1 Izraditi program poticanja ekstenzivne/poluintenzivne šaranske proizvodnje na ribnjacima značajnim za zaštitu prirode
6.5 Marine fisheries
6.5 Morsko ribarstvo
Pursuant to the Marine Fisheries Act (OG 46/07, 48/05), marine fisheries implies the use and management of renewable biological resources of the sea, which includes protection, fishing and breeding of fishes and other marine organisms.
Prema Zakonu o morskom ribarstvu (NN 46/07, 48/05) morsko ribarstvo podrazumijeva gospodarenje obnovljivim biološkim bogatstvima mora, što obuhvaća zaštitu, ribolov i uzgoj riba i drugih morskih organizama.
In line with the said Act, fishing is divided into commercial fishing - the activity of catching and collecting for the purpose of generating profit; substinence fishing - catching of fish and other marine organisms for personal needs only; sport fishing - catching of fish and other marine organisms for the purpose of pursuing sporting activities, and recreational fishing - catching of fish and other marine organisms for recreational purposes.
Sukladno navedenom Zakonu ribolov se dijeli na: gospodarski ribolov - djelatnost lova i sakupljanja zbog stjecanja dobiti, mali ribolov - lov riba i drugih morskih organizama samo za osobne potrebe, športski ribolov - lov riba i drugih morskih organizama u svrhu bavljenja športom i rekreacijski ribolov - lov riba i drugih morskih organizama radi rekreacije.
As a general rule, commercial fishing can be further divided into coastal fishing, which mainly takes place in the narrow belt along the coast, and deep-sea fishing.
Gospodarski ribolov se u pravilu može podijeliti na: priobalni ribolov - koji se odvija poglavito u uskom uzobalnom dijelu i pučinski ribolov.
In the course of fishing, the catch often consists of a great number of species.
Prilikom obavljanja ribolova, u lovinama se pojavljuje velik broj vrsta.
For example, over 200 species can be found in a trawler's catch, while catches by means of coastal fishing gear can contain around 120 species, of which almost half are of commercial interest.
Tako se npr. u koćarskim lovinama javlja preko 200, a u lovinama priobalnih alata oko 120 vrsta, od čega je gotovo polovina gospodarski interesantna.
Of the total number of the recorded fish species and sub-species in the Adriatic Sea, at present 120 species have greater or lesser economic importance.
Od ukupnog broja zabilježenih vrsta i podvrsta riba u Jadranskom moru njih oko 120 ima danas veću ili manju ekonomsku važnost.
Of the total area of the Adriatic Sea amounting to 135 000 km², the fishing area of the sea of the Republic of Croatia accounts for 55 360 km².
Od ukupne površine Jadranskog mora, koja iznosi 135.000 km2, ribolovno more Republike Hrvatske obuhvaća 55.360 km2.
The marine areas of the Brijuni National Park, Kornati National Park, Krka National Park, Mljet National Park, Telaščica Nature Park and the Lastovo Archipelago Nature Park are not included in the marine fishing area of the Republic of Croatia.
Morske površine NP Brijuni, NP Kornati, NP Krka, NP Mljet, te PP Telaščica i PP Lastovsko otočje ne ubrajaju se u ribolovno more Republike Hrvatske.
Fishing in the said protected areas is regulated by the provisions of an ordinance on internal order.
Ribolov u navedenim zaštićenim područjima propisan je odredbama pravilnika o unutarnjem redu.
Fishing can lead to the accidental catch of certain strictly protected species, such as sea turtles and dolphins.
Prilikom ribolova može doći i do slučajnog ulova pojedinih strogo zaštićenih vrsta, kao što su morske kornjače i dupini.
The results of monitoring of dolphin mortality from 1990 to 2008 showed that the natural death rate of dolphins was equivalent to that of dolphin deaths caused by human activities, primarily resulting from entanglement in fishing nets.
Praćenjem smrtnosti dupina u razdoblju između 1990. - 2008. utvrđeno je da jednako ugibaju prirodno i stradavaju pod utjecajem čovjeka, uglavnom od zaplitanja u ribarske mreže.
Ensure sustainable management of biological resources in the Adriatic Sea, taking account of the need to conserve threatened marine species and habitat types
Održivo gospodariti biološkim resursima mora, imajući u vidu potrebu očuvanja ugroženih morskih vrsta i stanišnih tipova
6.5.1 Use of biological resources of the Adriatic Sea is based on sustainable management principles
6.5.1 Korištenje bioloških resursa Jadrana temeljiti na principima održivog gospodarenja
6.5.2 With the aim of conserving marine biodiversity, incorporate protection requirements and measures into plans/programmes related to marine fisheries, and into spatial plans where these relate to use of the sea and coastal areas
6.5.2 U cilju očuvanja biološke raznolikosti mora, ugraditi uvjete i mjere zaštite u planove/programe vezane uz morsko ribarstvo te u prostorne planove u dijelu korištenja mora i priobalja
6.5.3 Focus scientific/research programmes and projects on the exploration of specific, valuable, economically important and exploited, vulnerable, inadequately known and threatened communities, taxa and habitats
6.5.3 Znanstveno-istraživačke programe i projekte usmjeravati prema istraživanjima specifičnih, vrijednih, ekonomski značajnih i iskorištavanih, osjetljivih, nedovoljno poznatih i ugroženih zajednica, svojti i staništa
6.5.1.1 Estimate the capacity of marine ecosystems for mariculture
6.5.1.1 Procijeniti kapacitet morskog ekosustava za marikulturu
6.5.1.2 Estimate available biological reserves for fishing and optimum permitted exploitation levels
6.5.1.2 Procijeniti dostupne biološke zalihe za ribolov i optimalne dopuštene razine iskorištavanja u skladu s tim
6.5.2.1 Establish the distribution of marine habitats important for conservation of biodiversity and relevant areas that should be protected
6.5.2.1 Utvrditi rasprostranjenost morskih staništa važnih za očuvanje biološke raznolikosti i odgovarajuća područja koja je potrebno zaštititi
6.5.2.2 Incorporate nature protection measures and requirements into the programme documents in the field of marine fisheries
6.5.2.2 Ugraditi mjere i uvjete zaštite prirode u programske dokumente iz područja morskog ribarstva
6.5.3.1 Define the intensity of the impact of cage fish farming on benthic biocenoses and develop measures to reduction impacts
6.5.3.1 Definirati intenzitet utjecaja kaveznog uzgoja riba na bentoske biocenoze i razviti mjere za njegovo smanjenje
6.5.3.2 Continue permanent monitoring of the status of pelagic and benthic communities in the Croatian part of the Adriatic Sea
6.5.3.2 Nastaviti s provođenjem trajnog monitoringa stanja pelagičkih i bentoskih zajednica u hrvatskom dijelu Jadrana
6.5.3.3 Educate fishermen and ensure their inclusion in the system of monitoring strictly protected species, in particular sea turtles, dolphins, Mediterranean monk seals, sharks
6.5.3.3 Kroz edukaciju uključiti ribare u sustav monitoringa strogo zaštićenih vrsta, posebno morskih kornjača, dupina, sredozemne medvjedice, morskih pasa
6.5.3.4 Explore and evaluate marine areas under the jurisdiction of the Republic of Croatia in relation to the NATURA 2000 network
6.5.3.4 Istražiti i vrednovati područja mora pod jurisdikcijom RH u odnosu na mrežu NATURA 2000
6.5.3.5 Investigate the possibility of establishing protected fishing areas as additional tools for the sustainable management of fishing stocks
6.5.3.5 Istražiti mogućnost osnivanja zaštićenih ribolovnih područja kao dodatnih alata za održivo upravljanje ribolovnim fondom
6.6 Genetically modified organisms
6.6 Genetski modificirani organizmi
In the period since the adoption of the 1999 Strategy and Action Plan for the Protection of Biological and Landscape Diversity of the Republic of Croatia, the issue of use of genetically modified organisms has become a significant topic.
U periodu od donošenja Strategije i akcijskog plana zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti Republike Hrvatske 1999. godine, problematika upotrebe genetski modificiranih organizama značajno se aktualizirala.
Significant progress has been achieved through the legal regulation of this issue, though this process is still ongoing.
Značajni pomak ostvaren je zakonskim reguliranjem ove problematike, iako taj proces još uvijek nije dovršen.
Due to the complex division of competences over different aspects of the use of GMOs, establishment of a functional system of implementation of the legislation will be complicated.
Zbog složene razdiobe nadležnosti nad različitim aspektima upotrebe GMO-a, uspostava funkcionalnog sustava provođenja zakona bit će složena.
In September 2000, Croatia signed the Protocol on Biosafety under the Convention on Biological Diversity, which was ratified by the Croatian Parliament in May 2002.
U rujnu 2000. godine Hrvatska je potpisala Protokol o biološkoj sigurnosti pri Konvenciji o biološkoj raznolikosti, koji je Hrvatski sabor ratificirao u svibnju 2002. godine.
Following a long period of a legal vacuum concerning the use of GMOs, de facto in which a moratorium was in place, though without a legislative basis, two key legal acts were adopted in 2003, thereby regulating this field and implementing the relevant acts of the European Union: the Nature Protection Act and the Food Act (OG 46/07).
Nakon dugotrajnog perioda pravne praznine na području uporabe GMO-a u kojoj se bez legislativnog temelja provodio de facto moratorij (zabrana), 2003. godine donesena su dva ključna pravna akta kojima se uređuje ovo područje i kojima se implementiraju odgovarajući pravni akti Europske unije: Zakon o zaštiti prirode i Zakon o hrani (NN 46/07).
For the purpose of more effective implementation of the legislation, the section of the Nature Protection Act pertaining to GMO was removed and revised, and a new separate Act on Genetically Modified Organisms was enacted (OG 70/05).
Radi veće učinkovitosti provedbe zakonskih odredbi, dio Zakona o zaštiti prirode koji se odnosio na GMO izdvojen je i dorađen u zasebni Zakon o genetski modificiranim organizmima (NN 70/05).
By virtue of this Act, the central and co-ordinating authority for the performance of GMO-related technical tasks is the Ministry of Health and Social Welfare (MHSW).
Ovim zakonom središnje i koordinativno tijelo za obavljanje stručnih poslova u vezi s GMO-om je Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi (MZSS).
Pursuant to the Act on Genetically Modified Organisms and the Food Act, this Ministry is also responsible for placement on the market of GMOs and/or products containing and/or consisting of or originating from GMOs, which are used as food or animal feed.
Ovo Ministarstvo ujedno je sukladno Zakonu o GMO-u i Zakonu o hrani nadležno za stavljanje na tržište GMO-a i/ili proizvoda koji sadrže i/ili se sastoje ili potječu od GMO-a, a koji se koriste kao hrana ili hrana za životinje.
The use of GMOs as reproduction material in agriculture and veterinary medicine, as medications in veterinary practice and as plant protection agents in agriculture falls within the competence of the Ministry of Agriculture, Fisheries and Rural Development.
Za uporabu GMO-a kao reprodukcijskog materijala u poljoprivredi i veterini, te kao lijekova u veterinarstvu i sredstava za zaštitu bilja u poljoprivredi nadležno je Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja.
The Ministry of Regional Development, Forestry and Water Management is responsible for use of GMOs as reproduction material and as plant protection agents in forestry.
Za uporabu GMO-a kao reprodukcijskog materijala u šumarstvu i sredstava za zaštitu bilja u šumarstvu nadležno je Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnoga gospodarstva.
So far, all implementing regulations in the field of contained use of GMOs and deliberate release of GMOs into the environment, and a proportion of the legislation concerning the placement of GMOs on the market, have been adopted.
Do sada su doneseni svi provedbeni propisi iz područja ograničene uporabe GMO-a te namjernog uvođenja GMO-a u okoliš, kao i dio propisa iz područja stavljanja GMO-a na tržište.
For effective implementation of the Act on Genetically Modified Organisms and the Protocol on Biosafety, it is necessary to establish a national BCH mechanism for the exchange of information on biosafety, and, as an integral part thereof, a single website at the national level containing all necessary information on the national legislation, the Protocol itself, competent authorities, projects, activities and other relevant information.
Za učinkovitu provedbu Zakona o genetski modificiranim organizmima i Protokola o biološkoj sigurnosti, nužno je uspostaviti nacionalni mehanizam za razmjenu podataka o biološkoj sigurnosti (BCH mehanizam) te kao sastavni dio toga i jedinstvenu internetsku stranicu na državnoj razini koja sadržava sve potrebne informacije o nacionalnom zakonodavstvu, samom Protokolu, nadležnim tijelima, projektima, aktivnostima i drugo.
Ensure incorporation of biodiversity measures into all activities related to the contained use, release into the environment, placing on the market and cross-border transport of genetically modified organisms (GMOs), by applying the precautionary principle
Osigurati ugradnju mjera biološke sigurnosti u sve aktivnosti vezane uz ograničenu uporabu, uvođenje u okoliš, stavljanje na tržište i prekogranični prijenos genetski modificiranih organizama (GMO), rukovodeći se principom predostrožnosti
6.6.1 Establish a comprehensive legislative and institutional control system for the use of GMOs
6.6.1 Uspostaviti cjelovit zakonodavni i institucionalni sustav kontrole primjene GMO-a
6.6.2 Establish and maintain the national BCH mechanism (biosafety clearing-house mechanism)
6.6.2 Uspostaviti i održavati nacionalni BCH mehanizam (mehanizam za razmjenu podataka o biološkoj sigurnosti)
6.6.3 Provide continuous training for employees of competent institutions, inspection services and the general public
6.6.3 Kontinuirano raditi na edukaciji djelatnika nadležnih institucija, inspekcijskih službi i javnosti
6.6.1.1 Completely align the legislation of the Republic of Croatia in the field of use of GMOs with EU directives and the Protocol on Biosafety
6.6.1.1 Potpuno uskladiti zakonodavstvo Republike Hrvatske na području uporabe GMO-a s EU direktivama i Protokolom o biološkoj sigurnosti
6.6.1.2 Continuously implement decisions and guidelines of the Protocol on Biosafety
6.6.1.2 Kontinuirano implementirati odluke i smjernice Protokola o biološkoj sigurnosti
6.6.1.3 Establish a working institutional framework pursuant to the legislation
6.6.1.3 Uspostaviti djelatni institucionalni okvir sukladno propisima
6.6.1.4 Establish a network of authorised laboratories for GMO
6.6.1.4 Uspostaviti mrežu ovlaštenih laboratorija za GMO
6.6.2.1 Ensure technical, programme and administrative support for the establishment of a functional national BCH mechanism
6.6.2.1 Osigurati tehničku, programsku i administrativnu podršku za uspostavu funkcionalnog nacionalnog BCH mehanizma
6.6.2.2 Redesign and modernise the existing biosafety website (GMO website), link the website with the national BHC mechanism and continue compiling and entering all necessary information
6.6.2.2 Preurediti i modernizirati postojeću internetsku stranicu o biološkoj sigurnosti (GMO internet stranica), povezati ju s nacionalnim BCH mehanizmom te nastaviti s prikupljanjem i unosom svih potrebnih informacija
6.6.3.1 Promote public participation in the decision-making process on GMO related issues
6.6.3.1 Poticati sudjelovanje javnosti u donošenju odluka vezanih uz GMO
6.6.3.2 Develop and implement staff strengthening and training programmes for the competent institutions and inspection services
6.6.3.2 Izraditi i realizirati program jačanja i obuke kadrova nadležnih institucija i inspekcijskih službi
6.7 Water management
6.7 Vodno gospodarstvo
Water management activities can have a significant influence on the conservation and promotion of biological and landscape diversity in the Republic of Croatia.
Djelatnost vodnog gospodarstva može imati značajan utjecaj na očuvanje i unapređenje biološke i krajobrazne raznolikosti u Republici Hrvatskoj.
Maintenance of watercourses and other waters includes: construction, technical and economic maintenance of regulation and protective water structures and water structures for melioration drainage, technical and economic maintenance of watercourses and water resources, and other works which enable free water flows and their exploitation for a specific purpose.
Uređenje vodotoka i drugih voda obuhvaća: građenje, tehničko i gospodarsko održavanje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i vodnih građevina za melioracijsku odvodnju, tehničko i gospodarsko održavanje vodotoka i vodnog dobra, te druge radove kojima se omogućuju protoci voda i njihovo namjensko iskorištavanje.
The Class I water system comprises interstate waters, coastal waters, other large watercourses and flood waters of greater power.
Sustav voda I. reda čine međudržavne vode, priobalne vode, drugi veći vodotoci, te bujične vode veće snage.
The total length of rivers, watercourses, channels and torrents with the accompanying regulation and protective water structures is 10 203 km, of which 2 252 km relates to protective embankments and 63 pumping stations.
Sveukupno u sustav voda I. reda ulazi 10.203 km rijeka, vodotoka, kanala i bujica s pripadajućim regulacijskim i zaštitnim vodnim građevinama, od čega 2.252 km obrambenih nasipa, te 63 crpne stanice.
All other waters are included within the Class II water system.
Sve ostale vode pripadaju sustavu voda II. reda.
The Republic of Croatia, as a party to the Convention on Wetlands of International Importance, Especially as Waterfowl Habitat (Ramsar Convention), undertakes measures aimed at conserving wetland habitats.
Republika Hrvatska kao stranka Konvencije o močvarama od međunarodne važnosti naročito kao staništa ptica močvarica (Ramsarska konvencija) sukladno tome poduzima mjere radi očuvanja vlažnih staništa.
Water management activities can have a significant impact on biological and landscape diversity, especially on protected natural values or ecologically important areas (sites within the CRO-NEN).
Vodnogospodarske aktivnosti mogu znatno utjecati na biološku i krajobraznu raznolikost, a posebno na zaštićene prirodne vrijednosti ili ekološki značajna područja (područja ekološke mreže RH).
The incorporation of nature protection requirements and measures, and ecological network conservation guidelines into water area management plans at the time of their adoption, and in the preparation and execution of projects and activities in the field of water management is prescribed by the Nature Protection Act, the Regulation on proclamation of the ecological network and the Ordinance on nature impact assessment.
Ugradnja uvjeta i mjera zaštite prirode te smjernica očuvanja ekološke mreže pri donošenju planova upravljanja vodnim područjem te kod pripreme i provedbe zahvata i radnji u vodnom gospodarstvu propisana je Zakonom o zaštiti prirode, Uredbom o proglašenju ekološke mreže i Pravilnikom o ocjeni prihvatljivosti zahvata za prirodu.
Impacts on biological and landscape diversity are most often related to the management of drainage basins, flood protection works and measures, removal of alluvial deposits, maintenance and construction of waterways, and the construction of reservoirs and hydropower facilities.
Utjecaji na biološku i krajobraznu raznolikost najčešće su vezani uz upravljanje sljevovima, radove i mjere zaštite od poplava, vađenje riječnog nanosa, održavanje i izgradnju vodnih putova te izgradnju akumulacija i hidroenergetskih objekata.
The cumulative effects of the planned activities must be fully considered through the development of water area management plans and conceptual solutions for water basin management.
Kumulativni učinci planiranih aktivnosti moraju se cjelovito sagledavati kroz izradu planova upravljanja vodnim područjima i koncepcijskim rješenjima uređenja sljevova.
Given the positive role of natural retentions (e.g. Odransko Polje, Lonjsko Polje and Mokro Polje, some fishponds, etc.) and the importance of their conservation in terms of protection against floods, the payment of water charges is a financial burden to public institution budgets, due to the conservation activities carried out by those institutions.
S obzirom na pozitivnu ulogu prirodnih retencija (npr. Odransko, Lonjsko i Mokro polje, neki ribnjaci i dr.) i značaja njihova očuvanja za zaštitu od poplava, naplata vodnih naknada predstavlja financijski teret za proračun javnih ustanova zbog aktivnosti koje javne ustanove provode na njihovu očuvanju.
The maintenance and organisation of waterways includes activities that can adversely affect biological and landscape diversity (e.g. deepening and regulation of riverbeds), thereby destroying or threatening the habitats of plant and animal taxa.
Održavanje i uređivanje vodnih putova uključuje aktivnosti koje mogu imati negativne utjecaje na biološku i krajobraznu raznolikost (npr. produbljivanje i regulacija korita), čime se uništavaju ili ugrožavaju staništa biljnih i životinjskih svojti.
Construction of new waterways or reorganisation of existing ones for the purpose of reclassification into a higher class may create barriers to animal movement, disturb ground water regimes and loss of alluvial areas.
Izgradnjom novih i uređivanjem postojećih vodnih putova na višu klasu mogu nastati prepreke za kretanje životinja, može doći do poremećaja režima podzemnih voda i gubitka poplavnih područja.
Waterways may facilitate the introduction and spread of alien species, enable the spread of water pollution and impair the landscape value of the area.
Vodni putovi mogu olakšati unos i širenje stranih vrsta, omogućiti širenje zagađenja voda i narušiti krajobraznu vrijednost prostora.
Technical waterway maintenance activities may also affect biological and landscape diversity, protected natural values or ecologically important areas (in sites of the CRO-NEN).
Aktivnosti tehničkog održavanja vodnih putova također mogu utjecati na biološku i krajobraznu raznolikost, te na zaštićene prirodne vrijednosti ili ekološki značajna područja (područja ekološke mreže RH).