natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the same time, the Commission issued an information injunction under Article 10(3) of Council Regulation (EC) No 659/1999 [3] (with respect to all documents, data and information necessary for the Commission to be able to assess whether the measures in question constituted State aid.
Komisija je istodobno izdala nalog za dostavljanje podataka u skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 659/1999 [3] u pogledu svih dokumenata, podataka i informacija na temelju kojih Komisija može ispitati predstavljaju li predmetne mjere državnu potporu.
Germany sent its observations to the Commission on 4 October 2007 and supplemented it with further documents on 3 March 2008.
Njemačka je Komisiji dostavila mišljenje 4. listopada 2007. i dopunila ga 3. ožujka 2008. dodatnim dokumentima.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union on 30 October 2007 [4].
Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je 30. listopada 2007. u Službenom listu Europske unije [4].
The Commission invited interested parties to submit their comments on the measures in question within one month of the publication date.
Komisija je od zainteresiranih strana zatražila da u roku od jednog mjeseca nakon objavljivanja podnesu svoje primjedbe na predmetne mjere.
The Commission received comments from several interested parties.
Komisija je primila primjedbe više zainteresiranih strana.
On 16 January 2008 and 20 February 2008, the Commission passed these comments on to Germany.
Komisija je Njemačkoj proslijedila te primjedbe 16. siječnja 2008. i 20. veljače 2008.
By letter dated 15 May 2008, Germany sent its observations on the comments of the interested parties.
Dopisom od 15. svibnja 2008. Njemačka je izrazila mišljenje o primjedbama zainteresiranih strana.
The Commission then requested further information on 31 August 2009.
Dopisom od 31. kolovoza 2009. Komisija je zatražila dodatne informacije.
Germany complied with this request in three stages, on 28 September 2009, 12 October 2009 and 28 October 2009.
Njemačka je odgovorila na taj zahtjev u tri faze (28. rujna 2009., 12. listopada 2009. i 28. listopada 2009.).
On 4 April 2011, the Commission once again asked Germany for information.
Komisija je 4. travnja 2011. od Njemačke ponovno zatražila informacije.
In response to this request, Germany sent new observations and further documents on 19 May 2011.
Na temelju toga Njemačka je 19. svibnja 2011. dostavila novo mišljenje s dodatnim dokumentima.
On 10 October 2011, the Commission forwarded further submissions received from interested parties to Germany.
Komisija je 10. listopada 2011. Njemačkoj proslijedila dodatna mišljenja zainteresiranih strana.
GENERAL CONTEXT
OPĆI KONTEKST
After the reunification of Germany in 1990, Berlin found itself in a very specific situation with respect to air traffic, as a consequence of having been divided into an eastern part and a western part for decades.
Nakon ponovnog ujedinjenja Njemačke 1990. Berlin se, kao posljedica desetljećima duge podjele grada na istočni i zapadni dio, našao u specifičnoj situaciji u pogledu zračnog prometa.
The inner-city airports of Berlin Tegel Airport (‘Tegel’) and Berlin Tempelhof Airport (‘Tempelhof’) are located in what was West Berlin.
Zračne luke Berlin-Tegel (dalje u tekstu: „Tegel”) i Berlin-Tempelhof (dalje u tekstu: „Tempelhof”) nalaze se unutar nekadašnjeg zapadnog Berlina.
The airport of Schönefeld is located in what was East Berlin on the border between the city of Berlin and the region of Brandenburg (Land Brandenburg).
Zračna luka Schönefeld nalazi se na području nekadašnjeg istočnog Berlina, na granici između saveznih pokrajina (Länder) Berlin i Brandenburg.
Tempelhof was opened in 1923 and could only be used by small aircraft owing to its short runway.
Tempelhof je otvoren 1923., a zbog njegovih kratkih uzletno-sletnih staza mogli su ga upotrebljavati samo manji zrakoplovi.
This airport could not be modernised easily because it is located on a listed historical site and surrounding residential areas made any expansion impossible.
Jednostavna modernizacija navedene zračne luke zbog njezina se položaja nije mogla provesti jer zbog blizine povijesne lokacije i okolnih stambenih područja proširenje nije bilo moguće.
Tempelhof airport ceased operating on 30 October 2008.
Zračna luka Tempelhof prestala je poslovati 30. listopada 2008.
Tegel was opened in 1948 to allow for airlift supplies into Berlin during the Cold War blockade.
Tegel je otvoren 1948. kako bi se omogućio zračni most za opskrbu grada tijekom sovjetske blokade zapadnog Berlina.
From 1968, many airlines moved their operations from Tempelhof to Tegel, as the Tempelhof site was not suitable for jet aircraft.
Od 1968. brojni zračni prijevoznici prenijeli su poslovanje s Tempelhofa na Tegel jer Zračna luka Tempelhof nije bila primjerena za mlazne zrakoplove.
Since 1975, Tegel has become Berlin’s main passenger airport.
Od 1975. Tegel se razvio u najvažniju berlinsku zračnu luku za putnički promet.
In the early 1990s, Tegel began to reach maximum capacity at peak times.
Početkom 1990-ih u razdobljima s vršnim opterećenjem u Tegelu je iscrpljen maksimalni kapacitet.
The only way to avoid significant capacity constraints in the long term was an extension of the runway and the construction of a larger terminal.
Kako bi se dugoročno izbjegla znatna ograničenja kapaciteta, jedina je mogućnost bila proširiti uzletno-sletne staze i izgraditi veći terminal.
However, this was not possible because this airport, like Tempelhof, is an inner-city airport surrounded by residential areas and access roads.
Međutim, to nije bilo moguće jer se Zračna luka Tegel, jednako kao i Tempelhof, nalazi u gradu i okružena je stambenim područjima i prilaznim cestama.
Moreover, any increase in air traffic at Tegel would translate into increased noise pollution for local residents.
Osim toga, svako dodatno povećanje zračnog prometa na Tegelu dovelo bi do veće smetnje prouzročene bukom za stanovnike u blizini zračne luke.
Schönefeld was opened in 1946 on the orders of the Soviet military administration in Germany.
Schönefeld je otvoren 1946. po nalogu sovjetske vojne uprave u Njemačkoj.
It initially served as a primarily military airport which was also used by commercial airlines, such as Aeroflot and, later, the East German airline Interflug.
Zračna luka najprije je primarno služila kao vojna zračna luka koju su upotrebljavali i komercijalni zračni prijevoznici, npr. Aeroflot i kasnije istočnonjemački prijevoznik Interflug.
Until the change in Germany’s political situation in 1990, Schönefeld airport was extended several times.
Do političkih promjena u Njemačkoj 1990. Zračna luka Schönefeld više je puta proširena.
Designed as a military airport, Schönefeld was not suited to the needs of modern commercial air traffic.
Zamišljen kao vojna zračna luka, Schönefeld nije ispunio zahtjeve modernog komercijalnog zračnog prometa.
Moreover, after the change in the political situation, the site was no longer in good conditions.
Osim toga, nakon promjene političke situacije zračna luka više nije bila u dobrom stanju.
Large investments had thus to be made in the 1990s to bring the site up to West European security standards.
Stoga su 1990-ih bila potrebna znatna ulaganja kako bi se zračna luka prilagodila zapadnoeuropskim sigurnosnim standardima.
Furthermore, Schönefeld is more remote to the city centre than Tempelhof and Tegel and for that reason, was perceived as less attractive than these two airports at least by certain categories of passengers and airlines.
Osim toga, Schönefeld se nalazi dalje od gradskog središta u odnosu na Tempelhof i Tegel. Zbog tog razloga barem određene kategorije putnika i zračnih prijevoznika zračnu su luku smatrale manje privlačnom od spomenute dvije zračne luke.
The three Berlin airports were originally operated by different companies for historical reasons.
Navedenim trima berlinskim zračnim lukama zbog povijesnih su razloga na početku upravljala različita trgovačka društva.
With the reunification of Germany, they were pooled within a single holding company, Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH (‘BBF’), jointly owned by the regions (Länder) of Berlin and Brandenburg (37 % each) and the German Federal Government (26 %).
Tijekom ponovnog ujedinjenja Njemačke ona su okupljena u jedno holding društvo, Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH („BBF”), u zajedničkom vlasništvu saveznih pokrajina Berlin i Brandenburg (po 37 %) i njemačke savezne vlade (26 %).
Until 2003, this holding company had two subsidiaries: Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH (‘BFG’), which operated Tegel and Tempelhof, and Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH (‘FBS’), which operated Schönefeld.
Do 2003. to holding društvo imalo je dva društva kćeri: trgovačko društvo Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH (dalje u tekstu: „BFG”) koje je upravljalo zračnim lukama Tegel i Tempelhof te trgovačko društvo Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH (dalje u tekstu: „FBS”) koje je upravljalo zračnom lukom Schönefeld.
As of 1 January 2012, FBS was renamed Flughafen Berlin Brandenburg GmbH (‘FBB’).
FBS je 1. siječnja 2012. promijenio naziv u Flughafen Berlin Brandenburg GmbH (dalje u tekstu: „FBB”).
In the light of the generally expected increase in air traffic to and from Berlin (see Table 1 below), partly due to Berlin’s recovery of its role as the capital city of Germany, it became rapidly clear in the 1990s that there was a need for a more efficient utilisation of the existing airport capacity then spread over the Berlin agglomeration as a result of the city’s past political division.
Tijekom 1990-ih brzo je postalo jasno da je neophodna učinkovitija upotreba postojećeg kapaciteta zračne luke koji je u tom trenutku, na temelju do tada političke motivirane podjele grada, bio raspodijeljen po aglomeracijskom području Berlina. Razlog tome jest činjenica da se općenito predviđalo povećanje zračnog prometa iz Berlina i prema njemu, djelomično i zato što je Berlin trebao ponovno postati glavni grad Njemačke (usp. tablicu 1.).
Traffic at Berlin airports (million passengers)
Promet na berlinskim zračnim lukama (u milijunima putnika)
Data from Commission Decision in State aid case NN 25/09 (ex N 167/09) — Germany — Financing of Berlin Brandenburg International Airport (OJ C 179, 1.8.2009, p. 5), updated with data extracted from FBB annual reports.
Podatci iz Odluke Komisije o državnoj potpori br. NN 25/09 (ex N 167/09) – Njemačka – Financiranje Zračne luke Berlin Brandenburg International (SL C 179, 1.8.2009., str. 5.), ažurirani podatcima iz godišnjih financijskih izvještaja FBB-a.
closed
zatvoren
Against this backdrop, the idea of one single airport for the Berlin-Brandenburg area was discussed immediately after the reunification of Germany.
Zbog toga se odmah nakon ponovnog ujedinjenja Njemačke razmatrala mogućnost jedinstvene zračne luke za područje Berlin-Brandenburg.
Based on forecasts of passenger numbers for the Berlin airports, it was assumed that an increase in air traffic could only be handled efficiently by a single airport that would be of a suitable size and properly equipped with modern technology.
Na temelju prognoza o broju putnika berlinskih zračnih luka smatralo se da bi se povećani zračni promet mogao prihvatiti samo u jedinstvenoj zračnoj luci odgovarajuće veličine i u skladu s najnovijim tehničkim dostignućima.
Tegel and Tempelfhof were not considered potentially suitable due to the negative impact of these inner-city airports on local residents (in particular in terms of noise) and because they could not be extended to a sufficient extent to host the new single Berlin airport in any event.
Tegel i Tempelhof nisu razmatrani kao moguće lokacije zbog dvaju razloga: prvo, zbog negativnih učinaka tih zračnih luka koje se nalaze unutar grada na stanovnike koji žive u blizini (posebno zbog buke u zračnim lukama) i drugo, jer proširenje u opsegu koji je bio potreban za novu jedinstvenu zračnu luku Berlina općenito nije bilo moguće.
Schönefeld was eventually chosen because it is relatively close to, though outside, the city centre, and has good connections by road and train.
Izbor Schönefelda na kraju se temeljio na njegovoj relativnoj blizini gradskom središtu (iako se zračna luka nalazi izvan grada) i dobroj cestovnoj i željezničkoj povezanosti.
Consequently, it was decided to expand and modernise the existing Schönefeld airport, turn it into the main Berlin airport with the name Berlin-Brandenburg Willy Brandt (‘BER’), and at the same time, close down Tegel and Tempelfhof airports.
Naposljetku je donesena odluka o proširenju i modernizaciji postojeće Zračne luke Schönefeld kao glavne berlinske zračne luke pod nazivom Berlin-Brandenburg Willy Brandt (dalje u tekstu: „BER”) te posljedičnom zatvaranju zračnih luka Tegel i Tempelhof.
The shareholders of BBF planned to develop the BER project through a private airport owner and operator.
Dioničari BBF-a planirali su provedbu projekta BER s privatnim vlasnikom i upraviteljem zračne luke.
In 1997, it was decided to launch a privatisation process whereby all shares in BBF would be sold to a private investor, and a concession over the airport would be granted to the future buyer.
U 1997. zaključena je privatizacija u okviru koje su svi udjeli u BBF-u trebali biti prodani privatnom ulagaču te se budućem kupcu trebala osigurati koncesija nad zračnom lukom.
However, BBF’s existing shareholders could reach an agreement with none of the bidders.
Međutim, postojeći dioničari BBF-a nisu mogli postići sporazum s nijednim ponuditeljem.
This resulted in the public owners declaring in 2003 that the privatisation process had failed and that the project to develop BER would proceed with public shareholders [5].
Stoga su javni vlasnici 2003. proglasili privatizaciju neuspješnom te objavili da će se zračna luka izgraditi s javnim dioničarima. [5]
DESCRIPTION OF THE MEASURES UNDER ASSESSMENT AND THEIR CONTEXT
OPIS MJERA I RAZLOGA ZA MJERE
The control and profit transfer agreement
Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti
This contract was originally foreseen for a duration of 5 years, with tacit renewal for a new period of two years unless a party decides to terminate it with a one-year notice.
Navedeni je ugovor trebao najprije trajati pet godina, uz automatsko produljenje na razdoblje od dvije godine i otkazni rok od jedne godine.
A similar agreement was signed between BBF and FBS.
Sličan ugovor sklopili su BBF i FBS.
Under German law, a control and profit transfer agreement between a company and its subsidiary is an agreement whereby the management of the subsidiary is controlled by the parent company and the subsidiary has the obligation to transfer its profits and losses to the parent company.
U skladu s njemačkim pravom ugovor o kontroli i prijenosu dobiti između poduzeća i njegova društva kćeri jest ugovor kojim društvo kći svoje upravljanje prenosi na matično društvo. Osim toga, društvo kći obvezno je isplatiti svoju dobit matičnom društvu ili mu je prenijeti radi pokrića gubitka.
In practice, as a result of such an agreement, the profits and losses of the parent company and its subsidiary are counted together and taxed accordingly.
U praksi, na temelju takvog ugovora dobit i gubitak matičnog društva i društva kćeri zajedno se izračunavaju i na odgovarajući način oporezuju.
As a result of the control and profit transfer agreements concluded between BBF and its subsidiaries, these various companies were considered as a single taxable entity for corporate tax purposes.
Na temelju Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti koji je sklopljen između BBF-a i njegovih društava kćeri za potrebe poreza na dobit različita poduzeća smatraju se jednim poreznim subjektom.
In 2003, as a result of the merger between BBF and FBS, the rights and obligations of BBF under the control and profit transfer agreement of 6 August 1992 with BFG were taken up by FBS.
Na temelju spajanja BBF-a i FBS-a 2003. prava i obveze BBF-a, koji su utvrđeni u Ugovoru o kontroli i prijenosu dobiti od 6. kolovoza 1992. sklopljenom s BFG-om, preneseni su na FBS.
Moreover, the control and profit transfer agreement between BBF and FBS ceased to have any relevance upon that merger.
Osim toga, Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti sklopljen između BBF-a i FBS-a nije više bio važan za spajanje.
This agreement will not be further considered in this decision.
Stoga se navedeni ugovor u toj Odluci neće dalje razmatrati.
In practice, the control and profit transfer agreement of 6 August 1992 between BBF and BFG (‘the control and profit transfer agreement’) led to a compensation of the losses generated by the operation of Schönefeld by the profits generated by the operation of Tegel, at least in certain years.
U praksi, Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti od 6. kolovoza 1992. sklopljen između BBF-a i BFG-a („Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti”) doveo je do pokrića gubitaka koji su nastali iz poslovanja Zračne luke Schönefeld s pomoću dobiti koja je ostvarena iz poslovanja Zračne luke Tegel, barem u nekim godinama.
Schönefeld airport indeed generated operating losses, at least until 2006, as illustrated by the following table, which provides the EBITDA [6] and EBIT [7] of the airport for the period from 2003 to 2006, on the basis of the costs and revenues that are directly linked to the operation of this airport:
Zračna luka Schönefeld stvarno je barem do 2006. bilježila gubitke iz poslovanja. To je vidljivo iz tablice u nastavku u kojoj su prikazani EBITDA [6] i EBIT [7] navedene zračne luke za razdoblje od 2003. do 2006. na temelju prihoda i rashoda koji su izravno povezani s poslovanjem zračne luke.
EBITDA and EBIT of the Schönefeld airport from 2003 to 2006
EBITDA i EBIT Zračne luke Schönefeld od 2003. do 2006.
Annex 19 to Germany’s comments of 4 October 2007 following the opening of the formal investigation procedure.
Prilog 19. primjedbama Njemačke od 4. listopada 2007. nakon pokretanja službenog istražnog postupka.
However, the bad performance of the Schönefeld airport has not called into question the viability of the group encompassing FBS, BFG and, until 2003, their holding company BBF (‘the FBS group’).
Međutim, unatoč lošim rezultatima Zračne luke Schönefeld, održivost grupe koju čine FBS, BFG i, do 2003., holding BBF („Grupe FBS”) nije dovedena u pitanje.
The FBS group has consistently been able to generate sufficient own financial resources or find necessary financing on the market.
Grupa FBS mogla je u svakom trenutku osigurati dovoljno vlastitih financijskih sredstava, odnosno prikupiti potrebna financijska sredstva na tržištu.
To the Commission’s knowledge, insofar as public funding was provided to the FBS group from sources external to it, this only occurred in relation to the financing of the BER project and was authorised by the Commission [9].
Prema saznanjima Komisije Grupa FBS primila je javna financijska sredstva iz vanjskih izvora samo za financiranje projekta BER i to uz odobrenje Komisije. [9]
This situation is due in particular to the relatively good economic performance of Tegel, which mitigated the negative impact of the operating losses generated by Schönefeld on the FBS group.
To se posebno temeljilo na relativno dobrim gospodarskim rezultatima Tegela zbog kojih su ublaženi negativni učinci gubitaka iz poslovanja Schönefelda na Grupu FBS.
Between 1990 and 2005, Tegel, unlike Schönefeld and Tempelhof, was a modern airport, hosting the main international full-service carriers serving Berlin, and was perceived as the most attractive airports of the Berlin agglomeration at least by certain categories of passengers and airlines.
Od 1990. do 2005. Tegel je, za razliku od Schönefelda i Tempelhofa, bio moderna zračna luka koju su upotrebljavali svi važni međunarodni zračni prijevoznici sa sveobuhvatnom ponudom usluga (engl. full service carrier) koji su pristajali u Berlin. Osim toga, određene kategorije putnika i zračnih prijevoznika Tegel su smatrale najprivlačnijom zračnom lukom u širem području Berlina.
Moreover, there has been overall an upwards trend in the passenger air traffic in Berlin between 1990 and 2005, which benefited the FBS group as a whole.
Nadalje, od 1990. do 2005. u putničkom zračnom prometu u Berlinu zabilježen je opći trend rasta koji je ukupno koristio Grupi FBS.
As can be seen in Table 1, the number of passengers per year at Tegel increased steadily in the 1990s and as of 2004.
U tablici 1. prikazano je da je 1990-ih i od 2004. godišnji putnički promet na Tegelu stalno rastao.
At Schönefeld, the number of passengers per year grew substantially in the first half of the 1990s (from 1,1 million to 1,9 million passengers from 1991 to 1995) but stagnated in the second half and declined between 2000 and 2003 (from 2,1 million to 1,7 million passengers per year).
U prvoj polovini 1990-ih na Schönefeldu se broj putnika godišnje znatno povećao (s 1,1 milijuna na 1,9 milijuna putnika od 1991. do 1995.), stagnirao je u drugoj polovini i smanjio se od 2000. do 2003. (s 2,1 milijuna na 1,7 milijuna putnika godišnje).
Between 1991 and 2003, the larger part of the traffic growth in Berlin, in absolute terms, was absorbed by Tegel, and not by Schönefeld.
U apsolutnom smislu od 1991. do 2003. veći dio povećanja prometa u Berlinu odnosio se na Tegel, a ne na Schönefeld.
Indeed, whereas the number of passengers per year at Schönefeld increased by 600000 over that period, it increased by 4,4 million at Tegel.
Dok se broj putnika godišnje na Schönefeldu u navedenom razdoblju povećao za 600000, na Tegelu se povećao čak za 4,4 milijuna.
The traffic continued to steadily grow at both airports between 2003 and 2012: as indicated in Table 1, the traffic grew by 417 % at Schönefeld (from 1,7 million to 7,1 million passengers per year), while it grew by 63 % at Tegel (from 11,1 million to 18,2 million passengers per year).
Kao što se može vidjeti u tablici 1., u objema zračnim lukama promet se od 2003. do 2012. stalno povećavao: za 417 % na Schönefeldu (s 1,7 milijuna na 7,1 milijun putnika godišnje) i za 63 % na Tegelu (s 11,1 milijuna na 18,2 milijuna putnika godišnje).
Contrary to the period 1991-2003, the traffic growth in absolute terms was almost equally shared between the two airports, which means that in relative terms, Schönefeld’s growth was much higher than Tegel’s.
Za razliku od razdoblja 1991. –2003., porast prometa u apsolutnom smislu gotovo je bio izjednačen u objema zračnim lukama, što znači da je porast prometa u postotcima na Schönefeldu bio znatno veći nego na Tegelu.
The schedules of airport charges at Schönefeld
Pravilnici o naknadama Zračne luke Berlin-Schönefeld
In the 1990s, the FBS group tried to encourage airlines to move from Tegel, which was operating at close to full capacity to Schönefeld, which was under-utilised [10].
Grupa FBS pokušala je 1990-ih potaknuti zračne prijevoznike da promet premjeste iz gotovo potpuno opterećene Zračne luke Tegel u Zračnu luku Schönefeld, čiji su kapaciteti bili daleko od iscrpljenih [10]. Cilj tih napora bio je riješiti problem ograničenja kapaciteta na Tegelu i istodobno na najbolji mogući način iskoristiti kapacitet Schönefelda.
The objective was to address the congestion problem at Tegel while optimising the use of Schönefeld’s capacity.
U tu svrhu uspostavljen je kontakt ne samo sa zračnim prijevoznicima koji su Tegel i Tempelhof već ubrajali u svoje lokacije nego i sa zračnim prijevoznicima koji još nisu održavali zračni promet ni iz jedne berlinske zračne luke ili prema njoj.
Airlines which were already operating from Tegel and Tempelhof as well as airlines which were not yet operating from a Berlin airport were contacted for that purpose.
Nekoliko zračnih prijevoznika iskazalo je interes, no zbog marketinških razloga nitko od njih naposljetku nije premjestio poslovanje na Schönefeld.