natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Assumptions on very low (lack of population policy) and very high fertility (growth of the total fertility rate up to the level necessary for a simple regeneration of population) have been left out.
Izostavljene su hipoteze o vrlo niskom (odsutnost populacijske politike) i vrlo visokom fertilitetu (rast totalne stope fertiliteta do razine nužne za jednostavno obnavljanje stanovništva).
The technology of the creation of projections is identical to the technology of the creation of the Eurostat's projections.
Tehnika izrade projekcija istovjetna je tehnici izrade Eurostatovih projekcija.
Population projections are done for Croatia as a whole and for NUTS 2 regions.
Projekcije stanovništva izrauju se za Hrvatsku kao cjelinu i regije NUTS a 2.
This is the reason why it is necessary to consider factors conditioned by the present spatial dispersion of population.
Zato je potrebno razmotriti initelje koje su uvjetovali sadašnji prostorni razmještaj stanovništva.
The identification of basic factors of the present pointedly unbalanced dispersion of population in space enables at the same time the defining of basic lines of actions in order to stimulate a more balanced spatial dispersion of population.
Identificirajui temeljne initelje sadašnjeg naglašeno neravnomjernog razmještaja stanovništva u prostoru, istodobno se odreuju i osnovni pravci djelovanja radi poticanja ravnomjernijeg razmještaja stanovništva u prostoru.
Our starting point is the commonly known fact that the population dispersion in Croatia is pointedly unbalanced, which is rather a consequence of a number of factors than of economic reasons.
Polazimo od opepoznate injenice da Hrvatska ima naglašeno neravnomjeran razmještaj stanovništva koji nema ekonomsko opravdanje, nego je posljedica niza initelja.
The unbalanced spatial distribution of population inherited in the past has been increasing in Croatia after the World War 2.
Povijesno naslijeen neravnomjeran prostorni razmještaj stanovništva u Hrvatskoj poslije Drugog svjetskog rata s vremenom se sve više produbljivao.
The basic characteristic of the development of the spatial component in Croatia in the second half of the 20th century is its spontaneity, which resulted in strained/unnatural, fast and spatially uncontrolled process of deagrarisation and deruralisation followed by an abrupt urbanisation, but without sufficient sense of urbanity.
Prepuštanje spontanosti prostorne komponente razvoja u Hrvatskoj njeno je osnovno obilježje u drugoj polovici 20. stoljea, što je imalo za posljedicu usiljen, brz i prostorno nekontroliran proces deagra rizacije i deruralizacije s naglom urbanizacijom, ali nedovoljnom urbaniziranošu.
Croatia is not the sole example of that, as similar processes characterise all ex socialist countries.
Hrvatska u tome nije usamljena jer su slini procesi odlika bivših socijalistikih zemalja.
Specifically, in contemporary developed countries, in which migrations from the country to towns are practically completed, agricultural and rural population significantly decreased, but it was not accompanied by a serious lack of labour force since it was replaced by technological innovations, that is, by an increase in the labour productivity.
Naime, u današnjim razvijenim zemljama, gdje je migracija selo grad praktiki završena, poljoprivredno i ruralno stanovništvo znatno se smanjilo, ali nije došlo do ozbiljnijeg nedostatka radne snage jer je ona zamijenjena tehnološkim inovacijama, odnosno poveanjem produktivnosti rada.
In contrast to this, the rural population in the Eastern European countries significantly dropped in a very short time as a result of a specific socialist model of industrialisation and urbanisation.
Nasuprot tomu, u istonoeuropskim se zemljama u mnogo kraem vremenu znatno smanjilo seosko stanovništvo kao posljedica specifinoga socijalistikog modela industrijalizacije i urbanizacije.
At the time of the most intense process of deagrarisation and of the flight of population from the country the existing regional, particularly microregional, major city centres, with the exception of several big cities, did not provide for adequate employment opportunities out of agriculture.
U vrijeme naj intenzivnijeg procesa deagrarizacije i bijega sa sela, uz razmjenu nekoliko velikih gradova, postojei regionalni, osobito mikroregionalni, gradski centri nisu u dovoljnoj mjeri osiguravali zapošljavanje izvan poljoprivrede.
The dispersive population and a large number of small settlements are one of the basic demogeographic characteristics of Croatia.
Disperzna naseljenost te velik broj malih naselja jedno je od temeljnih demogeografskih obilježja Hrvatske.
In these circumstances, there was a lack of the support of economic and social development of an appropriate number of regional towns that would keep the population in the region.
U takvim okolnostima izostalo je podupiranje gospodarskog i društvenog razvoja odgovarajueg broja gradskih regionalnih centara koji bi zadržali stanovništvo unutar regije.
The pointed unbalanced economic development in the Croatian geographical entireties, accompanied by the lack of societal intervention, continuously encouraged even more noticeable spatial demographic imbalance.
Naglašena neravnomjerna gospodarska razvijenost izmeu hrvatskih zemljopisnih cjelina, uz izostanak društvene intervencije, neprekinuto je poticala sve izraženiju prostornu demografsku neravnotežu.
The negligence of the spatial component of development caused that the present dispersion of population and its structure present a limiting factor of economic development for the major part of the Croatian territory.
Zbog zanemarivanja prostorne komponente razvoja sadašnji razmještaj stanovništva i njegove strukture za velik su dio hrvatskog teritorija ograniavajui imbenik gospodarskog razvoja.
This is the very reason why Croatia is obliged to carry out a redistributive population policy, as it was planned by the National Population Policy.
Upravo je stoga Hrvatska, kako je i planirano Nacionalnom populacijskom politikom, primorana provoditi i redistributivnu populacijsku politiku.
This concentrated urbanisation resulted in an unequal regional development and deepened the differences between urban and rural areas.
Koncentrirana urbanizacija imala je za posljedicu i neravnomjeran regionalni razvoj te produbljivanje nejednakosti izmeu urbanih i ruralnih podruja.
Major cities in Croatia become the main holders of economic, social and cultural development and, as such, attracted the most vital population in educational and reproductive sense.
U Hrvatskoj su vei gradovi postali glavni nositelji ekonomskog, društvenog i kulturnog razvoja i stoga su privlaili obrazovno i reproduktivno najvitalnije stanovništvo.
Significantly weaker economic development of minor regional centres influenced the depopulation of huge areas in Croatia.
Znatno slabiji ekonomski razvoj manjih regionalnih centara utjecao je na depopulaciju velikog prostora u Hrvatskoj.
The concentration of economic (transport, energy, communication system, community activities) and non economic (education, health, science, culture, social protection and administration) infrastructure in several major cities influenced also the concentration of the more educated labour force.
Koncentracija gospodarske (promet, energetika, sustav telekomunikacija i komunalnih djelatnosti) i negospodarske infrastrukture (školstvo, zdravstvo, znanost, kultura, socijalna zaštita i uprava) u nekoliko veih gradova uvjetovalo je isto tako koncentraciju obrazovanije radne snage.
Since the second half of 1960s, as a result of a mass emigration, many municipalities in less developed Croatian areas have seen the process of natural depopulation, which spread by the end of 1990s to more than 90% of Croatian settlements.
Kao posljedica jakog iseljavanja, ve od druge polovice šezdesetih poinje u veem broju opina u manje razvijenim hrvatskim podrujima proces prirodne depopulacije, koja se do kraja devedesetih proširila na više od 90% hrvatskih naselja.
Therefore, the pointed unbalanced economic development in the Croatian geographical entireties, accompanied by the lack of societal intervention, continuously encouraged even more noticeable spatial demographic imbalance.
Stoga je naglašena neravnomjerna gospodarska razvijenost izmeu hrvatskih zemljopisnih cjelina, uz izostanak društvene intervencije, neprekinuto poticala sve izraženiju prostornu demografsku neravnotežu.
The negligence of the spatial component of development caused that the present dispersion of population and its structure present a limiting factor of economic development for the major part of the Croatian territory.
Zbog zanemarivanja prostorne komponente razvoja sadašnji razmještaj stanovništva i njegove strukture za velik su dio Hrvatske ograniavajui imbenik gospodarskog razvoja.
In order to make the projections of future demographic changes well founded, it is necessary to consider past and present ones.
Kako bismo mogli utemeljeno projicirati budua, nužno je razmotriti prošla i sadašnja demografska kretanja.
The land area of the Republic of Croatia is 56 594 km2, which means that it would participate in the land area of the European Union with only 1.3%.
Republika Hrvatska ima površinu od 56 594 km2 i u površini Europske unije sudjelovala bi sa samo 1,3%.
The population density of 78 inhabitants per km2 is quite under the EU 27 average, which amounts to about 115 inhabitants per km2.
Gustoa naseljenosti od oko 78 stanovnika po km2 dosta je ispod prosjeka EU 27, koji iznosi oko 115 stanovnika po km2.
Therefore, compared to other European countries, Croatia is loosely populated.
Hrvatska je, dakle, u odnosu na druge europske zemlje rijetko naseljena.
The total land area of the Republic of Croatia is divided into three NUTS 2 regions, as follows: the North West Croatia has the land area of 8 669 km2 and participates with 15.32% in the total land area of the Republic of Croatia.
Ukupna površina Republike Hrvatske podijeljena je u tri regije NUTS a 2 kako slijedi: Sjeverozapadna Hrvatska ima površinu od 8 669 km2 i sudjeluje sa 15,32% u ukupnoj površini Republike Hrvatske.
It is the NUTS 2 region with the smallest NUTS 2 region in Croatia.
Rije je o površinski najmanjoj regiji NUTS a 2 u Hrvatskoj.
The Central and Eastern (Panonian) Croatia covers a significantly larger land area of 23 220 km2 with a share of 41.03%.
Panonska Hrvatska obuhvaa znatno veu površinu od 23 220 km2 s udjelom od 41,03%.
The Adriatic Croatia has the largest land area in Croatia with 24 705 km2 with the share in the total land area of Croatia of 43.65%.
Jadranska Hrvatska površinski je najvea regija u Hrvatskoj i obuhvaa 24 705 km2 s udjelom u ukupnoj površini Hrvatske od 43,65%.
The demographic changes in the nineties are characterised by a strong influence of war developments.
Demografske promjene u devedesetima obilježene su jakim utjecajem ratnih zbivanja.
Except Baranja, eastern Slavonia and western Sirmium, areas that were under occupation Banovina, Kordun, Lika, northern Dalmatia and western Slavonia are for the most part rural and highland, in which the depopulation resulting from emigration and natural fall of population was present and intensive even without the war.
Na nekad okupiranim podrujima Hrvatske, izuzevši Baranju, istonu Slavoniju i zapadni Srijem, preostali prostori, tj. Banovine, Korduna, Like, sjeverne Dalmacije i zapadne Slavonije, velikim su dijelom ruralni i brdsko planinski, gdje je i bez rata depopulacija uvjetovana iseljavanjem i prirodnim padom bila prisutna i intenzivna.
Having occupation and war devastations for an additional factor, negative processes became even more intensive.
Uz okupaciju i ratna razaranja kao dodatni initelj, negativni su se procesi još više intenzivirali.
Returnees to those areas were mostly elderly population since in the period before the war that area had also been characterised by the share of the elderly population at an above average level.
Povratnici na ta podruja uglavnom su starije stanovništvo jer je i prije rata taj prostor bio karakteristian po iznadprosjenom udjelu starijeg stanovništva.
That is why demographic indicators of the age structure in regions and counties afflicted by war are less favourable and further erode with returning of the elderly population.
Stoga su demografski pokazatelji dobne strukture u regijama i županijama koje obuhvaaju ratom zahvaena podruja nepovoljniji i povratkom starijeg stanovništva još više erodiraju.
In this sense, the least favourable situation is in the counties of Lika Senj, Šibenik Knin, Karlovac and Sisak Moslavina.
U tom pogledu najnepovoljnije je stanje u Liko senjskoj, Šibensko kninskoj, Karlovakoj i Sisako moslavakoj županiji.
In Croatia, then, excluding the live births abroad, the number of live births was dropping in the period from 1991 to 2003, after which a slight graduate growth took place.
U Hrvatskoj je, dakle, ako se iskljue živoroeni u inozemstvu, od 1991. do 2003. broj živoroenih opadao, a nakon toga je uslijedio blagi postupni porast.
In spite of that, the live births are significantly outnumbered by deaths.
Unato tomu, broj umrlih znatno nadmašuje broj živoroenih.
In the period from 1991 to 2009, Croatia faced a natural decrease of 141 744 inhabitants (the number of deaths in that period included those who died in the course of the Homeland War, who were later on entered into the death registers, while those born abroad were excluded from the number of the live births, which is in line with the definition applied since 1998).
Hrvatska od 1991. do 2009. ima prirodno smanjenje za 141 744 stanovnika (u broj umrlih u tom razdoblju, ukljueni su umrli tijekom Domovinskog rata koji su naknadno upisani u matice umrlih, a iz broja živoroenih, isto tako u promatranom razdoblju, iskljueni su živoroeni u inozemstvu, dosljedno definiciji koja se primjenjuje od 1998.).
The number of deaths has been balancing at the level of 51 thousand for about ten years now.
Broj umrlih u Hrvatskoj ve desetak godina koleba se na razini oko 51 tisuu.
Moreover, in all three observed NUTS 2 regions the number of deaths has been stagnating for years, except for a few oscillations.
I u sve tri promatrane regije NUTS a 2, s pojedinim kolebanjima, broj umrlih ve niz godina stagnira.
In the North West Croatia, the City of Zagreb and the County of Zagreb have a lower share in the total number of deaths than live births.
U Sjeverozapadnoj Hrvatskoj Grad Zagreb i Zagrebaka županija imaju manji udjel u ukupnom broju umrlih nego kod živoroenih.
This is due primarily to the age structure of population in a wider Zagreb area as well as better health conditions than in other counties in the region.
Razlog tomu jest ponajprije dobna struktura stanovništva šire zagrebake regije, pri emu odreen utjecaj imaju i bolji zdravstveni uvjeti života nego u preostalim županijama regije.
Consequently, it can sure be expected that in the next period that, due to the ageing population in all Croatian regions, the number of deaths will increase in all regions, particularly in the Central and Eastern (Panonian) Croatia.
Dakle, u sljedeem razdoblju zbog ostarjele dobne strukture svih hrvatskih regija sasvim je izvjesno poveanje broja umrlih u svim regijama, posebno u Panonskoj Hrvatskoj.
In the Adriatic Croatia, despite the elderly age structure in the most of the counties, a slightly lower increase in the number of deaths is expected because of a longer life expectancy.
U Jadranskoj Hrvatskoj, unato staroj dobnoj strukturi veine županija, oekujemo blago manji porast broja umrlih zbog oekivanog produženja životnog vijeka.
The same situation can be seen in the EU countries as well, so in the same period there was a slight decrease of the number of deaths recorded, primarily because of a prolongation of life span in many countries, especially in the Southern Europe countries.
Takva je situacija i u zemljama Europske unije te je u EU 27 i EU 25 u istom razdoblju zabilježen lagani pad broja umrlih, i to ponajprije zbog produženja životnog vijeka u mnogim zemljama, posebno u zemljama Južne Europe.
The demographic ageing (the increase in the share of population aged 65 and over in the total population) and the depopulation is a basic demographic process that have characterised the population of Croatia in the past few decades.
Demografsko starenje (poveanje udjela stanovništva staroga 65 i više godina u ukupnom stanovništvu) uz depopulaciju temeljni je demografski proces koji karakterizira stanovništvo Hrvatske u posljednjih nekoliko desetljea.
The comparison with other European countries puts Croatia in the group with the worst demographic image.
Usporeujui s drugim europskim zemljama, Hrvatska ulazi u skupinu s najlošijom demografskom slikom.
The 2001 Census has already showed that the population of Croatia is in the process of an intensive demographic ageing: the share of young people (0 14 years) in the total population dropped to 17.2%, while the share of elderly people (65 years and over) jumped up to 16.2%.
Ve je Popis 2001. pokazao da se stanovništvo Hrvatske nalazi u procesu intenzivnoga demografskog starenja: udio mladih (od 0 do 14 godina) u ukupnom stanovništvu pao je na 17,2 posto, a udio starijih (65 i više godina) porastao je na 16,2 posto.
All this resulted in the increase of the age coefficient in the Central and Eastern (Panonian) Croatia of only 4.3%.
Zbog toga je poveanje koeficijenta starosti u Panonskoj Hrvatskoj samo 4,3%.
The age coefficient in the North West Croatia increased by 10.1%, primarily because of its increase in the City of Zagreb and the County of Zagreb.
Koeficijent starosti u Sjeverozapadnoj Hrvatskoj poveao se za 10,1%, ponajviše zbog njegova poveanja u Gradu Zagrebu i Zagrebakoj županiji.
On the average, the oldest region is the Adriatic Croatia (41.4 years) and the youngest the North West Croatia (40.8 years).
Prosjeno je najstarija Jadranska Hrvatska (41,4 godine), a najmlaa Sjeverozapadna Hrvatska (40,7 godina).
The Central and Eastern (Panonian) Croatia is at the level of the average age in the whole of Croatia (40.8 years).
Panonska Hrvatska na razni je prosjene starosti Hrvatske u cjelini (40,8 godina).
The eldest population, with the average of about 43 years of age, was recorded in the counties of Lika Senj, Šibenik Knin and Karlovac.
Liko Senjska, Šibensko kninska i Karlovaka županija s prosjenom starošu od oko 43 godine imaju najstarije stanovništvo.
According to the estimates between the 2001 Census and in early 2010, the number of population in Croatia is slightly decreasing, considering that the Central and Eastern (Panonian) Croatia loses its population, which leads to the lower population density, while the population of the North West Croatia and even more the Adriatic Croatia increases strictly because of positive migration changes, that is, of the higher number of immigrants than emigrants.
Prema procjenama izmeu Popisa 2001. i procjene poetkom 2010., broj stanovnika u Hrvatskoj lagano opada, s tim da Panonska Hrvatska gubi stanovništvo, a time joj i opada gustoa naseljenosti, dok Sjeverozapadna Hrvatska i najviše Jadranska Hrvatska imaju poveanje broja stanovnika, i to iskljuivo pozitivnim migracijskim kretanjima, dakle veim brojem doseljenih nego odseljenih.
The concentration of economic, social, educational, cultural and political activities in the City of Zagreb is an important factor of a continuous growth in population in the North West Croatia.
Koncentracija gospodarskih, društvenih, obrazovnih, kulturnih i politikih aktivnosti u Gradu Zagrebu važan je initelj neprekinuta populacijska rasta Sjeverozapadne Hrvatske.
Particularly from the early 70s of the 20th century, the City of Zagreb transfers its economic and population growth to its suburban areas: Velika Gorica, Zapreši and Samobor.
Osobito od poetka sedamdesetih godina 20. stoljea, Grad Zagreb prenosi gospodarski i populacijski rast prema svojim rubnim dijelovima na prostor Velike Gorice, Zaprešia i Samobora.
This stopped the depopulation tendencies in the County of Zagreb.
To je uvjetovalo zaustavljanje dotadašnjih depopulacijskih tendencija na prostoru Zagrebake županije.
Thanks to the population growth in the City of Zagreb and its satellite towns, an increase of slightly more than 5% was recorded in this region between 1981 and 2001.
Zahvaljujui populacijskom rastu Grada Zagreba i njegovih gradova satelita, ta regija izmeu 1981. i 2001. ima porast broja stanovnika za nešto više od 5%.
The City of Zagreb and its satellite towns grounded their above average population dynamics on immigration population of the surrounding as well as other counties.
Grad Zagreb i njegovi gradovi sateliti natprosjenu populacijsku dinamiku temeljili su na useljenikom stanovništvu okolnih, ali i drugih, županija.
In other counties of the North West Croatia, with the exception of the County of Meimurje in which a slight increase was recorded, there is a decrease in the number of population, in some of them, such as the counties of Krapina Zagorje and Koprivnica Križevci, even an above average one compared to the Croatian average.
Sve preostale županije Sjeverozapadne Hrvatske osim Meimurske, koja je zabilježila lagani rast, imaju pad broja stanovnika, a neke, poput Krapinsko zagorske i Koprivniko križevake, i iznadprosjean u odnosu na hrvatski prosjek.
Therefore, according to the basic demographic indicator the number of population, this region shows a tendency of the concentration and growth of the population of the City of Zagreb and its nearest surrounding and the depopulation in its wider area.
Dakle, ta regija prema osnovnom demografskom pokazatelju, broju stanovnika, pokazuje tendenciju koncentracije i rasta populacije grada Zagreba i relativno bliže okolice te depo pulaciju šireg okruženja.
The future changes in the number of live births will depend to the great extent on changes in the City of Zagreb and the County of Zagreb, in which as much as two thirds of live births in the North West Croatia is realised.
Budue kretanje broja živoroenih u toj regiji ovisit e u velikoj mjeri o kretanjima u Gradu Zagrebu i Zagrebakoj županiji, u kojima se ostvaruje više od dvije treine živoroenih u Sjeverozapadnoj Hrvatskoj.
The share of the City of Zagreb in 2009 came near the half of the total number of live births in the region.
Udjel Grada Zagreba u 2009. približio se polovici ukupnog broja živoroenih u toj regiji.
Thanks to a slight increase in the number of live births in recent years, this region recorded a lower natural decrease than the Central and Eastern Croatia, which has more population than the North West Croatia.
Ona je zbog blagog porasta broja živoroenih u posljednjih nekoliko godina u Zagrebu i široj regiji zabilježila manje prirodno smanjenje u odnosu na Panonsku Hrvatsku, koja ima vei broj stanovnika nego Sjeverozapadna Hrvatska.
If these trends countinue, the natural decrease may even be lower in the current decade.
Ako se nastave takvi trendovi, prirodni pad bi se u tekuem desetljeu mogao ak i smanjiti.
Still, it is hard to expect a positive trend without additional measures of pro natality population policy.
No teško je oekivati da e bez dodatnih mjera pronatalistike populacijske politike poprimiti pozitivni predznak.
Within the region, considering the number of inhabitants, the highest natural decrease was recorded in the County of Krapina Zagorje and the lowest one in the County of Meimurje.
Unutar regije, s obzirom na broj stanovnika, najvei prirodni pad imala je Krapinsko zagorska, a najmanji Meimurska županija.
What is the situation in the European Union considering the demographic vitality?
Kakvo je stanje u Europskoj uniji što se tie demografske vitalnosti?
In 2007, there were by 12.6% of live births more than deaths in EU 25, or 10.1% more if two newest members states, Bulgaria and Romania (EU 27) are included.
EU 25 zabilježila je u 2007. godini 12,6% više živoroenih od umrlih, ili 10,1% više ako pridodamo dvije najnovije lanice, Bugarsku i Rumunjsku (EU 27).
Therefore, the whole of the European Union is much more vital than Croatia or any of its NUTS 2 regions, even more than any Croatian county of the NUTS 3 region.
Dakle, Europska unija u cjelini je demografski znatno vitalnija od Hrvatske, ili bilo koje njezine regije NUTS a 2, pa ak i od bilo koje hrvatske županije regije (NUTS a 3).