natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Council Directive 97/70/EC of 11 December 1997 setting up a harmonised safety regime for fishing vessels of 24 metres in length and over (OJ L 34, 9.2.1998, p. 1).
Direktiva Vijeća 97/70/EZ od 11. prosinca 1997. o uspostavi usklađenog sigurnosnog sustava za ribarske brodove duljine 24 metra i više (SL L 34, 9.2.1998., str. 1.).
DECLARATION TO BE DEPOSITED BY THE MEMBER STATES UPON SIGNATURE, RATIFICATION OR ACCESSION TO THE CAPE TOWN AGREEMENT OF 2012 ON THE IMPLEMENTATION OF THE PROVISIONS OF THE TORREMOLINOS PROTOCOL OF 1993 RELATING TO THE TORREMOLINOS INTERNATIONAL CONVENTION FOR THE SAFETY OF FISHING VESSELS, 1977
IZJAVA KOJU DRŽAVE ČLANICE POLAŽU NAKON POTPISIVANJA, RATIFICIRANJA ILI PRISTUPANJA SPORAZUMU IZ CAPE TOWNA IZ 2012. O PROVEDBI ODREDABA TORREMOLINOS PROTOKOLA IZ 1993. NA TORREMOLINOS MEĐUNARODNU KONVENCIJU O SIGURNOSTI RIBARSKIH BRODOVA IZ 1977.
As part of a regional arrangement authorised under Article 3(5) of the Torremolinos Protocol, [insert the name of the Member State] is bound by relevant European Union legislation, namely Council Directive 97/70/EC of 11 December 1997 setting up a harmonised safety regime for fishing vessels of 24 metres in length and over [1].
U okviru regionalnog aranžmana odobrenog sukladno članku 3. stavku 5. Torremolinos protokola, [umetnuti naziv države članice] je obvezan(-a) relevantnim zakonodavstvom Europske unije, to jest Direktivom Vijeća 97/70/EZ od 11. prosinca 1997. o uspostavi usklađenog sigurnosnog sustava za ribarske brodove duljine 24 metra i više [1].
Consequently [insert the name of the Member State] will apply the provisions of the Torremolinos Protocol regarding safety standards to third country fishing vessels of 24 metres in length and over which operate in its internal or territorial waters or which land catch in one of its ports, subject to the terms laid down in the abovementioned Directive.
Dosljedno tome, [umetnuti naziv države članice] će primjenjivati odredbe Torremolinos protokola u vezi sa sigurnosnim standardima na ribarske brodove trećih zemalja duljine 24 metra i više koji djeluju u njezinim (njegovim) unutarnjim morskim vodama ili teritorijalnom moru ili iskrcavaju ulov u jednoj od njezinih (njegovih) luka, podložno uvjetima utvrđenima u gore navedenoj direktivi.
Under that regional arrangement, the exemptions provided for in Regulation 1(6) of Chapter I of the Annex to the Cape Town Agreement in relation to annual surveys and in Regulation 3(3) of Chapter I of the Annex thereto concerning a common fishing zone or exclusive economic zone shall not apply to the fishing vessels of the Member State, and to third country fishing vessels of 24 meters in length and over while operating in the depositing Member State's common fishing zone, exclusive economic zone, or landing catch at its ports.
U okviru tog regionalnog aranžmana, izuzeća predviđena u Prilogu poglavlju 1. pravilu 1. stavku 6. Sporazuma iz Cape Towna u vezi s godišnjim pregledima te u Prilogu poglavlju 1. pravilu 3. stavku 3. tog sporazuma u vezi sa zajedničkom ribolovnom zonom ili isključivim gospodarskim pojasom ne primjenjuju se na ribarske brodove države članice koja polaže izjavu te na ribarske brodove trećih zemalja duljine 24 metara i više dok djeluju u zajedničkoj ribolovnoj zoni ili isključivom gospodarskom pojasu države članice koja polaže izjavu ili iskrcavaju ulov u njezinim lukama.
Exemptions issued under Regulation 3(3) of Chapter I of the Annex to the Cape Town Agreement, concerning a common fishing zone or an exclusive economic zone, to fishing vessels falling within the scope of application of Regulation 1 of Chapter I of the Annex to the Cape Town Agreement, shall not be accepted.
Ne prihvaćaju se izuzeća izdana na temelju Priloga poglavlja I., pravila 3. stavka 3. Sporazuma iz Cape Towna u vezi sa zajedničkom ribolovnom zonom ili isključivim gospodarskim pojasom za ribarske brodove obuhvaćene područjem primjene Priloga poglavlja I. pravila 1. Sporazuma iz Cape Towna.
OJ L 34, 9.2.1998, p. 1.
SL L 34, 9.2.1998., str. 1.
In order to establish, by common accord and under the auspices of the International Maritime Organisation (IMO), the highest practicable standards for the safety of fishing vessels that can be implemented by all the States concerned, the Cape Town Agreement of 2012 on the Implementation of the Provisions of the Torremolinos Protocol of 1993 relating to the Torremolinos International Convention for the Safety of Fishing Vessels, 1977 (‘the Agreement’) was adopted on 11 October 2012.
Kako bi se, zajedničkom suglasnošću i pod pokroviteljstvom Međunarodne pomorske organizacije (IMO), uspostavili najviši provedivi standardi sigurnosti ribarskih brodova koje mogu provesti sve dotične države, 11. listopada 2012. donesen je Sporazum iz Cape Towna iz 2012. o provedbi odredaba Torremolinos protokola iz 1993. uz Torremolinos međunarodnu konvenciju o sigurnosti ribarskih brodova iz 1977. („Sporazum”).
The Agreement is open for signature from 11 February 2013 to 10 February 2014, and thereafter remains open for accession.
Sporazum je otvoren za potpisivanje od 11. veljače 2013. do 10. veljače 2014., nakon čega ostaje otvoren za pristupanje.
Having regard to Regulation (EU) No 472/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on the strengthening of economic and budgetary surveillance of Member States in the euro area experiencing or threatened with serious difficulties with respect to their financial stability [1], and in particular Article 7(5) thereof,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost [1], a posebno njezin članak 7. stavak 5.,
Regulation (EU) No 472/2013 applies to Member States that are, at the time of its entry into force, already in receipt of financial assistance, including from the European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) and/or the European Financial Stability Facility (EFSF).
Uredba (EU) br. 472/2013 primjenjuje se na države članice koje u trenutku njezina stupanja na snagu već primaju financijsku pomoć, uključujući pomoć iz Mehanizma za europsku financijsku stabilnost (EFSM) i/ili Europskog fonda za financijsku stabilnost (EFSF).
Regulation (EU) No 472/2013 sets rules for the approval of macroeconomic adjustment programmes for Member States in receipt of such financial assistance, which must be applied in conjunction with Regulation (EU) No 407/2010 [2] establishing the EFSM when the Member State concerned receives assistance both from the EFSM and from other sources.
Uredbom (EU) br. 472/2013 određuju se pravila za odobrenje programa makroekonomske prilagodbe za države članice koje primaju takvu financijsku pomoć koja se moraju primjenjivati u vezi s Uredbom Vijeća (EU) br. 407/2010 [2] o uspostavi EFSM-a kada država članica o kojoj je riječ prima pomoć i iz EFSM-a i iz drugih izvora.
Portugal has been granted financial assistance both from the EFSM, by Implementing Decision 2011/344/EU [3] and from the EFSF.
Portugalu je dodijeljena financijska pomoć i iz EFSM-a, Provedbenom odlukom 2011/344/EU [3], i iz EFSF-a.
For reasons of consistency, the update of the macroeconomic adjustment programme for Portugal under Regulation (EU) No 472/2013 should be approved having reference to the relevant provisions of Implementing Decision 2011/344/EU.
Ažuriranje programa makroekonomske prilagodbe za Portugal prema Uredbi (EU) br. 472/2013 trebalo bi se radi dosljednosti odobriti upućivanjem na odgovarajuće odredbe Provedbene odluke 2011/344/EU.
In line with Article 3(10) of Implementing Decision 2011/344/EU, the Commission, together with the International Monetary Fund and in liaison with the European Central Bank, has conducted a tenth review to assess the progress made by the Portuguese authorities in implementing the agreed measures under the macroeconomic adjustment programme, as well as their effectiveness and economic and social impact.
U skladu s člankom 3. stavkom 10. Provedbene odluke 2011/344/EU, Komisija je zajedno s Međunarodnim monetarnim fondom i u suradnji s Europskom središnjom bankom provela deseti nadzor kako bi procijenila napredak koji su portugalske vlasti ostvarile u provedbi usuglašenih mjera u okviru programa makroekonomske prilagodbe, kao i njihovu djelotvornost te gospodarski i socijalni utjecaj.
As a consequence of that review, some changes need to be made to the existing macroeconomic adjustment programme.
Iz tog nadzora proizlazi da je potrebno uvesti neke promjene u postojeći program makroekonomske prilagodbe.
Those changes are set out in the relevant provisions of Implementing Decision 2011/344/EU as amended by Council Implementing Decision 2014/197/EU of 18 February 2014 amending Implementing Decision 2011/344/EU on granting Union financial assistance to Portugal [4],
Te su promjene navedene u odgovarajućim odredbama Provedbene odluke 2011/344/EU kako je izmijenjena Provedbenom odlukom Vijeća 2014/197/EU od 18. veljače 2014. o izmjeni Provedbene odluke 2011/344/EU o dodjeli financijske pomoći Unije Portugalu [4],
The measures laid down in Article 3(8) and (9) of Implementing Decision 2011/344/EU to be taken by Portugal as part of its macroeconomic adjustment programme are hereby approved.
Odobravaju se mjere utvrđene u članku 3. stavcima 8. i 9. Provedbene odluke 2011/344/EU koje Portugal mora poduzeti kao dio svojeg programa makroekonomske prilagodbe.
This Decision shall take effect on the day of its notification.
Ova Odluka proizvodi učinke na dan priopćavanja.
Council Implementing Decision 2011/344/EU of 17 May 2011 on granting Union financial assistance to Portugal (OJ L 159, 17.6.2011, p. 88).
Provedbena odluka Vijeća 2011/344/EU od 17. svibnja 2011. o dodjeli financijske pomoći Unije Portugalu (SL L 159, 17.6.2011., str. 88.).
Having regard to Council Regulation (EU) No 407/2010 of 11 May 2010 establishing a European financial stabilisation mechanism [1], and in particular Article 3(2) thereof.
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 407/2010 od 11. svibnja 2010. o uspostavi Mehanizma za europsku financijsku stabilnost [1], a posebno njezin članak 3. stavak 2.,
The Council granted financial assistance to Portugal, at the latter's request, on 17 May 2011 by means of Implementing Decision 2011/344/EU [2].
Vijeće je 17. svibnja 2011. na zahtjev Portugala dodijelilo financijsku pomoć Portugalu Provedbenom odlukom 2011/344/EU [2].
That financial assistance was granted in support of a strong economic and financial reform programme (the ‘Programme’) which aims to restore confidence, enable the return of the economy to sustainable growth, and safeguard financial stability in Portugal, the euro area and the Union.
Ta je financijska pomoć dodlijeljena za potporu programu snažnih gospodarskih i financijskih reformi („Program”) kojemu je cilj ponovna uspostava povjerenja i omogućavanje vraćanja gospodarstva održivom rastu te zaštita financijske stabilnosti u Portugalu, europodručju i Uniji.
In line with Article 3(10) of Implementing Decision 2011/344/EU, the Commission, together with the International Monetary Fund (IMF) and in liaison with the European Central Bank (ECB), conducted, between 4 December and 16 December 2013, the tenth review of the Portuguese authorities' progress on the implementation of the agreed measures under the Programme.
U skladu s člankom 3. stavkom 10. Provedbene odluke 2011/344/EU, Komisija je zajedno s Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) i u suradnji s Europskom središnjom bankom (ESB) u razdoblju od 4. do 16. prosinca 2013. provela deseti nadzor napretka koji su portugalske vlasti ostvarile u provedbi usuglašenih mjera u okviru Programa.
Quarterly real gross domestic product (GDP) growth continued at positive rates in the third quarter of 2013 and the short-term indicators point to the projected economic recovery.
I u trećem tromjesečju 2013. nastavljena je pozitivna stopa rasta tromjesečnog bruto domaćeg proizvoda (BDP), a kratkoročni pokazatelji ukazuju na predviđeni gospodarski oporavak.
On an annual basis, real GDP is still forecast to decline by 1,6 % in 2013 but to move into positive territory in 2014 and 2015, with growth of 0,8 % and 1,5 %, respectively.
Na godišnjoj razini i dalje se predviđa da će se realni BDP smanjiti za 1,6 % u 2013., no postati pozitivan u 2014. i 2015. te ostvariti rast od 0,8 % u 2014. i 1,5 % u 2015.
The labour market outlook has improved as well but unemployment remains high, expected to peak at 16,8 % in 2014 and to progressively decrease thereafter.
Poboljšali su se izgledi za tržište rada, no nezaposlenost je i dalje je velika, a očekuje se da će u 2014. doseći najvišu razinu od 16,8 % te zatim postepeno padati.
Downside risks to the macroeconomic outlook remain, as the projected recovery crucially hinges on positive trade and financial market developments, which also depend on the broader European outlook.
I dalje postoje rizici od pada stopa u odnosu na makroekonomske izglede jer predviđeni oporavak uvelike ovisi o pozitivnim trgovinskim trendovima i trendovima na financijskim tržištima, koji ovise i o izgledima za šire europsko područje.
Up to November 2013 the government cash deficit recorded an improvement of 0,25 % of GDP (net of extraordinary factors) compared with the same period of the preceding year, which resulted from revenue growth outpacing expenditure growth.
Do studenoga 2013. zabilježeno je poboljšanje gotovinskog deficita države od 0,25 % BDP-a (ne uključujući izvanredne čimbenike) u usporedbi s istim razdobljem prethodne godine, a do kojeg je došlo zbog toga što su prihodi rasli bržim tempom od rashoda.
The acceleration of tax revenue growth reflects the recovery of economic activity in recent months as well as improved efficiency in the tax administration, especially in the fight against fraud.
Ubrzavanje rasta poreznih prihoda odražava oporavak gospodarske aktivnosti u proteklim mjesecima kao i poboljšanu učinkovitost porezne uprave, posebno u području poreznih prijevara.
On the expenditure side budget execution is overall in line with the targets of the second supplementary budget.
Kada je riječ o rashodovnoj strani proračuna, izvršenje proračuna sveukupno je u skladu s ciljevima drugog dopunskog proračuna.
The general government deficit target of 5,5 % of GDP (net of bank recapitalisations) in 2013 is likely to be met and the deficit outcome may even be below the target.
Ciljni deficit opće države u iznosu od 5,5 % BDP-a (ne uključujući dokapitalizaciju banaka) vjerojatno će biti ostvaren u 2013., a konačni deficit bi čak mogao biti i ispod tog cilja.
This results from positive risks having materialised in the last months of the year while most negative risks dissipated.
To je posljedica materijalizacije pozitivnih rizika u posljednjim mjesecima godine uz istodobno nestajanje većine negativnih rizika.
In particular, tax collection is expected to exceed the implicit targets in the second supplementary budget.
Naime, očekuje se da će naplata poreza nadmašiti implicitne ciljeve drugog dopunskog proračuna.
Moreover, the yield of the one-off debt regularisation scheme for outstanding tax and social security contributions launched at the end of 2013 was about 0,3 % of GDP higher than envisaged.
Osim toga, prinos programa mjera za naplatu nenaplaćenih potraživanja od poreza i socijalnih doprinosa koji je pokrenut krajem 2013., bio je za oko 0,3 % BDP-a viši od predviđenog.
The absorption of Union Funds is also expected to be better than previously estimated.
Očekuje se da će i povlačenje sredstava iz fondova Unije biti učinkovitije nego što je bilo ranije procijenjeno.
Furthermore, negative risks from the public-private partnerships' (PPPs) renegotiations have been mitigated.
Nadalje, ublaženi su negativni rizici od ponovnih ugovaranja javno-privatnih partnerstava.
Some negative risks nevertheless persist, notably lower-than-projected revenue from property taxes while overruns on specific expenditure items, particularly personnel costs, intermediate consumption and pensions benefits cannot be excluded.
Unatoč tomu i dalje su prisutni pojedini negativni rizici pri čemu bi posebno prihodi od poreza na imovinu mogli biti niži od predviđenih dok istodobno nije moguće isključiti prekoračenja troškova po određenim rashodovnim stavkama, posebno troškova osoblja, intermedijarne potrošnje i davanja za mirovine.
Most of the consolidation in 2014 — about 1,8 % of GDP — should be drawn from the public expenditure review, which was carried out over the past year with the objective of increasing equity and efficiency in the provision of social transfers and public services.
Veći dio konsolidacije u 2014., oko 1,8 % BDP-a, trebao bi se temeljiti na reviziji javne potrošnje, koja je provedena prošle godine kako bi se povećala pravednost i učinkovitost pružanja socijalnih transfera i javnih usluga.
The main public expenditure review measures will be implemented along three principal axes: (1) limiting outlays on the public sector wage bill by reducing the size of the public-sector work force while shifting its composition towards higher-skilled employees, in particular through a requalification programme and a voluntary redundancy scheme; further convergence of public and private sector work rules and the revision of the wage scale as well as the streamlining of wage supplements; increase of beneficiaries' contributions to the special public health insurance schemes, aiming at the self-financing of those systems; (2) limiting public pension expenditure, given the need to reassess its sustainability with regard to demographic developments, while at the same time protecting the lowest pensions, by increasing the statutory retirement age by changes to the sustainability factor; recalibrating the ‘extraordinary solidarity contribution’, by lowering the minimum threshold for the application of the progressive rate as well as the thresholds for the application of higher rates; streamlining survivors' pensions of both Caixa Geral de Aposentações (CGA) and the general pension regime; reducing lifelong pensions to politicians; (3) savings in intermediate consumption and expenditure programmes across line ministries.
Glavne mjere revizije javne potrošnje bit će provedene na tri glavna načina: 1. ograničavanjem izdataka za plaće u javnom sektoru smanjivanjem radne snage u javnom sektoru uz preusmjeravajanje njegovog sastava u korist visokokvalificiranih radnika, posebno putem programa prekvalifikacije i sheme za dobrovoljni odlazak iz javnog sektora; daljnjim usklađivanjem propisa o uvjetima rada u javnom i privatnom sektoru te revizijom ljestvice plaća i racionalizacijom dodataka na plaću, povećanjem doprinosa korisnika za posebne sustave javnog zdravstvenog osiguranja s ciljem samofinanciranja tih sustava; 2. ograničavanje izdataka za javni mirovinski sustav, s obzirom na postojanje potrebe za ponovnom procjenom njegove održivosti s obzirom na demografska kretanja, no istodobno štiteći stanovnke s najnižim mirovinama i to povećanjem zakonske dobi za umirovljenje promjenama faktora održivosti; ponovnim izračunom „izvanrednog solidarnog doprinosa”, smanjenjem minimalnog praga za primjenu progresivne stope te pragova za primjenu viših stopa; racionalizacijom obiteljskih mirovina kako u Caixa Geral de Aposentações (CGA) tako i u općem mirovinskom sustavu; smanjenjem cjeloživotnih mirovina političarima; 3. uštedama u intermedijarnoj potrošnji i programima potrošnje resornih ministarstava.
With a view to achieving the 4 % of GDP deficit target, the authorities should adopt further smaller-yield permanent revenue measures amounting to 0,4 % of GDP, aiming to further improve the efficiency and equity of the current tax and benefit structure and to complement the public-expenditure-review package.
Imajući u vidu ostvarivanje ciljnog deficita od 4 % BDP-a, vlasti bi trebale donijeti daljnje trajne mjere koje donose manje prinose u iznosu od 0,4 % BDP-a s ciljem daljnjeg poboljšanja učinkovitosti i pravednosti trenutačnog sustava poreza i davanja i dopunjavanja paketa revizije javne potrošnje.
Moreover, a number of one-off measures totalling 0,2 % of GDP should be implemented, which more than offset the costs arising from the one-off upfront payments related to the introduction of a mutual agreement redundancy scheme in the public sector.
Nadalje, trebalo bi provesti niz jednokratnih mjera u ukupnoj vrijednosti od 0,2 % BDP-a, kojima se više nego kompenziraju troškovi koji proizlaze iz jednokratnih avansnih plaćanja povezanih s uvođenjem sustava sporazumnog raskida ugovora o radu u javnom sektoru.
Most of the above-mentioned measures were adopted through the 2014 Budget Law or by changes to specific legislation.
Većina prethodno spomenutih mjera donesena je u okviru Zakona o proračunu za 2014. ili promjenama posebnog zakonodavstva.
Some of the envisaged consolidation measures have not yet been fully legislated for.
Neke od predviđenih konsolidacijskih mjera ni do danas nisu u potpunosti prenesene u zakonodavstvo.
Among them are the tightening of the eligibility conditions for survivors' pensions (beyond the change of replacement rates in case of accumulation with other pensions); the sale of online gambling licences; the transfer of the postal service's (CTT) health fund to the general government and the sale of port concessions.
Među njima su pooštravanje uvjeta za dobivanje obiteljskih mirovina (povrh promjena zamjenskih stopa u slučaju kad se tim mirovinama pridodaju druge mirovine); prodaja dozvola za internetske igre na sreću; prijenos općoj državi zdravstvenog fonda poštanskih usluga (CTT) i prodaja koncesija za luke.
In addition to the existing surtaxes, a third state surtax of 7 % will apply on taxable profits exceeding EUR 35 million.
Kao dodatak postojećim prirezima, na oporezivu dobit čiji iznos prelazi 35 milijuna EUR primjenjuje se treći nacionalni prirez od 7 %.
Other key provisions of the reform include the revision of tax incentives, changes to dividends and capital gains taxation, group taxation and intangible assets regime, the introduction of a participation exemption regime, an extension of the period during which losses can be carried forward and a further limitation to interest deductibility.
Druge ključne odredbe ove reforme odnose se na reviziju poreznih poticaja, promjene sustava oporezivanja dividendi i dobitka od kapitala, sustav oporezivanja grupe povezanih društava i nematerijalne imovine, uvođenje sustava izuzeća na temelju dioništva, produženje razdoblja tijekom kojeg se mogu prenijeti gubici te daljnje ograničenje za umanjenja za kamate.
The debt-to-GDP ratio is expected to peak below 129,5 % in 2013 and to decline thereafter.
Predviđa se da će se udjel duga u BDP-u u 2013. zaustaviti ispod 129,5 % kao najviše vrijednost, a da će nakon toga početi padati.
The upward revision of the debt profile compared with the combined eighth and ninth reviews, in spite of a better-than-expected budget execution, is to a large extent explained by a substantial increase in the Treasury's cash balance as well as the postponement to 2014 of some short-term debt reducing operations on the part of the Social Security Financial Stabilisation Fund.
Korigiranje profila duga prema gore u odnosu na kombiniranu osmu i devetu reviziju, unatoč boljem izvršenju proračuna od očekivanog, u znatnoj se mjeri objašnjava značajnim porastom gotovinskog salda državne riznice te odgađanjem za 2014. određenih kratkoročnih aktivnosti za smanjenje duga od strane Fonda za stabilizaciju socijalne sigurnosti.