natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Scientific objectivity and independence are essential conditions for the legitimacy and credibility of the work of the NDO and its partners — any compromise would undermine the viability of the whole system.
Znanstvena objektivnost i nezavisnost osnovni su uvjeti za legitimnost i vjerodostojnost rada NCPD-a i njegovih partnera – svaki prijestup, odnosno kompromis narušio bi održivost čitavog sustava.
Qualitative data used by an NDO usually originate from two different sources: contextual information from key informants and formal qualitative research studies.
Kvalitativni podatci kojima se koristi NCPD u pravilu pristižu iz dva različita izvora: to su popratne informacije glavnih informatora i službene kvalitativne istraživačke studije.
Contextual information from key informants on the drugs situation includes such issues as current or new patterns of behaviour of substance use, guidelines and standards for treatment, evolution and evaluation of prevention programmes, national strategies and coordination mechanisms, to mention just a few.
U popratne informacije glavnih informatora o stanju droga ubrajaju se pitanja kao što su aktualni i novi trendovi u ponašanju ovisnika, smjernice i standardi za liječenje, razvoj i ocjenjivanje programa prevencije, nacionalne strategije i sustavi za koordinaciju itd.
For instance, it can be collected by using structured or semi-structured questionnaires.
One se na primjer mogu prikupiti pomoću strukturiranih ili djelomice strukturiranih upitnika.
This data can take the form of expert surveys, identifying and requesting information for those in the field with direct experience of the topic of interest.
One također mogu biti u obliku stručnih ispitivanja u kojima se određuju i traže informacije za osoblje na terenu koje ima neposredno iskustvo na tom interesnom području.
Qualitative research gives us an opportunity to make sense of quantitative information, by further exploring:
Kvalitativna istraživanja omogućavaju nam da razjasnimo značenje kvantitativnih informacija putem dodatnog ispitivanja:
• the social context;• the social meaning of behaviour, and;• behaviour as part of a wider social dynamic.
• društvenog konteksta;• društvenog značaja ponašanja; te• ponašanja kao dijela šire društvene dinamike.
• interpreting statistical data and placing it in context;• providing insight into the problems and needs associated with a range of drug-using patterns;• assessing the context in which interventions may be more effective; and• helping to evaluate the drug users experience of interventions;• understanding new drug using phenomena;• providing insight into drugs markets.
• određivanje konteksta u kojem intervencije postaju djelotvornije;• pomoć pri ocjenjivanju iskustva koje ovisnici imaju s intervencijama;• shvaćanje fenomena uporabe novih droga;• uvid u tržišta droga.
The NDO plays an important role in making an inventory of such research results in its country, and in integrating these results in its analysis and reports.
NCPD ima važnu ulogu u popisivanju rezultata tih istraživanja u državi te u uklapanju rezultata tih istraživanja u svoje analize i izvješća.
It can also identify the areas where additional qualitative research is needed, and launch a joint project with its partners if resources are available.
Također može pronaći područja na kojima je potrebno izvršiti dodatne kvalitativne analize i pokrenuti zajednički projekt sa svojim partnerima ako za to postoje sredstva.
NDOs frequently face a situation in which they receive some limited quantitative information that is not sufficient per se to draw a clear and correct conclusion.
NCPD se često nalazi u situaciji u kojoj dobiva ograničen broj kvantitativnih informacija koje same po sebi nisu dovoljne za donošenje jasnih i ispravnih zaključaka.
In such circumstances, a combination of both quantitative and qualitative information can help them to build a more accurate or more comprehensive picture of the situation concerned.
U tom slučaju, kombiniranje kvalitativnih i kvantitativnih informacija može pomoći u stvaranju točnije ili potpunije slike stanja koje je pod analizom.
While putting data into context, look for complementary information, for instance:
Kada podatke stavljate u kontekst, potražite popratne informacije, kao na primjer:
• Content and objectives of demand-reduction activities• Patterns of drug use• Scientifi c evidence for such activities• Links with quantitative data describing the situation that the activity is targeting• Placement of demand-reduction activities within broader public health strategy• Evaluation and assessment reports• Methodological standards and guidelines.
• Sadržaj i ciljeve aktivnosti za smanjenje potražnje• Učestalosti uporabe droga• Znanstvene dokaze tih aktivnosti• Veze s kvantitativnim podatcima koji opisuju ciljanu situaciju • Položaj aktivnosti za smanjenje potražnje u sklopu opširne strategije javnoga zdravstva• Provjeru i ocjenjivanje izvješća• Metodološke standarde i smjernice.
Inspired by Hillebrand, J., ‘Assessing data quality’, Reitox academy specialised course, Thessaloniki, June 2004 (unpublished).
Preuzeto iz prezentacije “Assessing data quality” (Ocjenjivanje kvalitete podataka) J. Hillebranda na specijaliziranom tečaju akademije Reitox u Solunu, lipanj 2004. (neobjavljeno).
How to assess the quality of qualitative studies
Kako provjeriti kakvoću kvalitativnih studija
Qualitative research is characterised by a wide range of approaches and data collection techniques, and determining how to judge the quality of a qualitative study will depend on the approach adopted.
Kvalitativna istraživanja obuhvaćaju širok spektar pristupa i metoda prikupljanja podataka, a ocjenjivanje kakvoće kod kvalitativnih studija ovisit će o metodi koja je u njoj korištena.
Efforts have been made to develop criteria within qualitative research which are accepted broadly as replacements for what quantitative researchers call validity and reliability.
Uloženi su napori kako bi se u kvalitativnim istraživanjima razvili kriteriji koji su općenito prihvaćeni kao zamjena za ono što kvalitativni istraživači nazivaju valjanošću i pouzdanošću.
The strength of qualitative research is that it addresses the relationship between the researcher and the research object, precluding the notion of a common truth.
Prednost kvalitativnih istraživanja jest da ona uzimaju u obzir vezu između istraživača i predmeta istraživanja te da se pojam opće istine ne prihvaća kao takav.
However, there are a few common aspects that should be considered:
Ipak, postoji nekoliko zajedničkih pitanja koja treba razmotriti:
• Did the authors define a clearly formulated statement of the objectives of the research and what specific question it addressed?
• Jesu li autori jasno i precizno definirali koji je predmet istraživanja i koji se specifični problemi njime analiziraju?
• Was a qualitative approach appropriate?
• Je li kvalitativni pristup bio adekvatan?
• How were the settings and the subjects selected?
• Kako su odabrani uvjeti i subjekti?
Generally, qualitative studies are not interested in an ‘average’ — they gain an understanding of the experience of particular groups or individuals.
Kvalitativne studije u pravilu se ne bave “prosjekom”, već nastoje shvatiti iskustvo određenih skupina ili pojedinaca.
For example, a qualitative study on drug using women from ethnic minorities giving birth in hospital with the aim to provide guidelines to hospitals may purposively choose women who use drugs with different birth experiences.
Na primjer, kvalitativna studija o ženama ovisnicama iz etničkih manjina koje rađaju u bolnici koja se provodi u svrhu pružanja smjernica bolnicama, može svrsishodno izabrati ovisnice s različitim iskustvom rađanja.
In any case, we need to understand how the sample was selected in order to understand the results and in order to draw conclusions.
U svakom slučaju, moramo znati kako je uzorak odabran jer samo na taj način možemo shvatiti rezultate i donijeli valjane zaključke.
• What methods were used and are these described in detail?
• Koje su metode korištene i jesu li one detaljno opisane?
Describing methods is not an easy task in qualitative research but you should be able to assess whether the methods were a sensible and adequate way of addressing the research question.
Opisivanje metoda je kod kvalitativnih studija složen zadatak, no moramo biti u stanju procijeniti jesu li te metode bile razborit i prikladan odabir istraživanja zadanog problema.
• What methods were used to analyse the data?
• Koje su metode korištene za analizu podataka?
There are a broad range of qualitative methods, each with their own specific methodological perspective.
Postoji niz različitih kvalitativnih metoda, svaka sa svojim zasebnim metodološkim prikazom.
For example, were the streetworkers involved in the interviews given training or a handbook?
Na primjer, je li osoblje koje na terenu provodi ankete prošlo odgovarajuću izobrazbu ili pročitalo priručnik?
• Are the results credible?
• Jesu li rezultati vjerodostojni?
What conclusions were drawn and are they justified by the results?
Do kojih se zaključaka došlo i opravdavaju li oni rezultate istraživanja?
Do the results meet expectations or are they contradictory:
Jesu li rezultati u skladu s očekivanjima ili su u suprotnosti s:
• — with other parts of the study;• — with the results of other studies performed in the same environment?
• — preostalim dijelovima studije;• — rezultatima ostalih studija provedenih u istom okruženju?
When the information is based on key informants, the following issues deserve careful attention:
Kada se informacija dobiva od ključnih informatora, posebno se mora pripaziti na sljedeće:
• What was the key informant’s perspective?
• Koji je stav ključnih informatora?
The information from key informants is never unbiased; it is influenced by their position, their personal, political, or cultural interests: what is their motivation?
Informacije koje pristižu od ključnih informatora nikada nisu potpuno objektivne: one su pod utjecajem njihova položaja i njihovih osobnih, političkih ili kulturnih interesa. Dobro je znati koja im je motivacija.
• Key informants should be encouraged to disclose any specific interests that might influence their impartiality.
• Ključne informatore trebalo bi potaknuti na obznanu svakog posebnog motiva koji bi mogao narušiti njihovu nepristranost.
When considering a qualitative study…
Tijekom razmatranja o kvalitativnoj studiji…
• What are the study objectives?
• Koji su ciljevi studije?
• What type of study is it (simple thematic analysis, action research, grounded theory, phenomenology, ethnography or other)?
• O kojoj se vrsti studije radi (obična tematska analiza, zajedničko istraživanje, teorija temeljena na realnim podacima (grounded theory), fenomenologija, etnologija ili ostalo)?
• Does the sampling method allow the appropriate groups of people to take part?
• Je li studija prikladno osmišljena?• Koja je populacija zahvaćena?• Dozvoljava li metoda uzorkovanja sudjelovanje odgovarajućih skupina?• Jesu li sve skupine u zahvaćenoj populaciji pozvane na sudjelovanje?• Sudjeluju li sve skupine?• Je li situacija u kojoj se prikupljaju podatci jasno opisana?
• Are the fi ndings checked with people from the original study population?
Znanstveni časopis, istraživačka ustanova ili netko treći?• U slučaju nedoumice zatražite savjet stručnjaka.
When using information provided by key informants…
Kod korištenja informacija koje dostavljaju ključni informatori…
• What is the perspective and motivation of the key informants?• How were key informants selected?
• Koje je stajalište i motivacija ključnih informatora?• Kako su ključni informatori odabrani?
‘A trend is the slow variation over a longer period of time, usually several years, generally associated with the structural causes affecting the phenomenon being measured.
“Trend je spora varijacija tijekom dužeg vremenskog razdoblja – u pravilu nekoliko godina – najčešće povezana strukturalnim uzrocima koji utječu na mjereni fenomen.
It is the variation left after time series analysis has removed accidental (irregular or random),
To je varijacija koja ostaje nakon što se analizom iz vremenske serije uklone slučajne (nepravilne ili nasumične) varijacije te dnevne i sezonske varijacije” (6).
The most frequent mistake encountered in reports is the use of the term ‘trend’ to characterise the difference between data collected in two different periods of time: this is not acceptable from a methodological perspective and can lead to a biased interpretation of the real situation.
Najčešća pogreška na koju nailazimo u izvješćima je uporaba termina “trend” za opisivanje razlike između podataka prikupljenih u dva različita vremenska razdoblja: s metodološkog stajališta to nije prihvatljivo i može dovesti do neobjektivne interpretacije realnog stanja.
The social, demographic, economical or political context may be used to explain related indicator data and/or trends.
Za objašnjenje povezanih indikatora i/ili trendova može se koristiti društveni, demografski, gospodarski i politički kontekst.
• socio-demographic characteristics (i.e. unemployment rate);
• socio-demografska obilježja (npr. stopa nezaposlenosti);
• developments in the music culture (increase in popularity of music cultures that are associated with drug consumption);
• događanja na glazbenoj sceni (porast popularnosti onih glazbenih kultura koje su povezane s uporabom droga);
• public health expenditure and priorities (public expenditure or changes in the number of treatment units);
• troškovi i prioriteti u javnom zdravstvu (javni troškovi ili promjene u broju liječničkih centara);
• social exclusion/poverty;
• društveno isključivanje i siromaštvo;
• immigration/ethnicity (i.e. emergence of new drug use patterns among immigrants that may affect local supply);
• imigracija i etničke skupine (tj. pojava novih navika uporabe droga među doseljenicima može utjecati na lokalnu opskrbu);
• tourism (i.e. emergence of new drugs on the local market due to demand among tourists).
• turizam (tj. pojava novih droga na lokalnom tržištu zahvaljujući potražnji među turistima).
It would again be ideal if the associations between variables were investigated in specific research studies focusing on the strength of the association between variables in a specific data set (e.g. a study investigating the association between socio-economic marginality and health services utilisation among a sample of 120 heroin users attending an outpatient clinic in South London).
Bilo bi idealno kada bi se povezanost varijabli proučila putem zasebnih istraživačkih studija koje bi se usredotočile na razinu takve povezanosti kod varijabli u određenoj skupini podataka (npr. studija koja proučava vezu između socio-ekonomske isključenosti i korištenja zdravstvenih usluga na uzorku od 120 ovisnika o heroinu koji primaju tretman u klinici za izvanbolničko liječenje u južnom Londonu).
Such studies can be used as additional sources of information, keeping in mind that the results cannot simply be transferred to other populations.
Takve studije mogu se koristiti kao dodatni izvor informacija, uz opasku da se njeni rezultati ne mogu izravno prenijeti na ostale populacije.
When there are no formal studies investigating these associations, the results of qualitative studies and information sources such as key informants (i.e. professionals working in the treatment centres) may suggest potentially relevant influences which can be mentioned in the data discussion.
Ako ne postoje službene studije koje proučavaju te veze, rezultati kvalitativnih studija i izvori informacija kao što su ključni informatori (tj. stručnjaci koji rade u centrima za liječenje) mogu tijekom rasprave o podatcima predložiti potencijalno relevantne utjecaje.
It should however be remembered that, in the absence of more complete statistical analysis and without established statistical significant associations, only assumptions are made and it is crucial that these assumptions are plausible and are clearly presented as assumptions.
Ipak, treba imati na umu da u odsutnosti potpunije statističke analize i bez dokazanih statistički značajnih veza, o tome možemo samo nagađati, pa je ključno da ta nagađanja budu plauzibilna te da se jasno i predstave kao takva.
Analyses of trends: errors, threats, and risk
Analiza trendova: pogreške, zamke i rizici
Reliability and validity challenges for drug trend monitoring systems or potential for error, lie in two broad areas: at the level of individual sources and at the whole system level.
Probleme s pouzdanosti i valjanosti u sustavima za praćenje trendova droga ili mogućnosti pogreške nalazimo u dva široka područja: na razini pojedinačnih izvora i na razini čitavoga sustava.
A type 1 error means finding something that is not there would involve identifying a trend that does not exist.
Pogreška tipa 1 znači da ako zabilježimo nešto što ne postoji, dobit ćemo trend koji ne postoji.
A type 2 error — missing something that is there — would involve a system failing to identify a new drug trend (7).
Pogreška tipa 2 znači propustiti nešto što postoji, a to dovodi do stvaranja sustava koji nije prepoznao novi trend uporabe droga (7).
Identification of a nonexistent trend (type 1 error or false positives): Type 1 errors can be linked to data collection, analysis or reporting errors.
Bilježenje nepostojećeg trenda (pogreška tipa 1 ili lažna pozitivna vrijednost): pogreška tipa 1 javlja se prilikom prikupljanja podataka, analize ili izvješćivanja.
This might result from using too few or poor quality data sources; an over reliance on sensitive data sources which are not sufficiently validated by routine data; a failure to adjust for seasonal consumption patterns; over generalising findings to wider populations on the basis of a small sample or weak evidence; and reporting too quickly, in doing so incorrectly naming a pattern or tendency, a ’trend.’
Uzrok tome može biti: nedovoljan broj ili loša kvaliteta izvora informacija, preveliko oslanjanje na osjetljive izvore podataka koji nisu dovoljno potvrđeni rutinskim istraživanjima, propust u prilagođavanju sezonskim učestalostima uporabe, pretjerano generaliziranje i primjena rezultata dobivenih iz malog uzorka ili slabih dokaza na velike populacije, te prebrzo podnošenje izvješća u kojima se učestalosti ili tendencije opisuju kao “trendovi”.
Creating a new trend is the ultimate risk here.
Ovdje je krajnji rizik stvaranje novih trendova.
Failing to identify a trend (type 2 error or false negatives): Type 2 errors, or failing to identify and report a new trend might be the result of poor data choice, or poor analysis techniques.
Izostanak identifikacije postojećeg trenda (pogreška tipa 2 ili lažna negativna vrijednost): pogreška tipa 2, odnosno propust u bilježenju i izvješćivanju novog trenda može biti uzrokovana lošim izborom podataka ili lošim metodama analize.
For example an over reliance on slow reporting methods is likely to lead to late reporting of a trend.
Na primjer, ako se previše pouzdamo u spore metode izvješćivanja, trend će vjerojatno biti zabilježen sa zakašnjenjem.
There is a specific risk that systems will miss emerging drug trends by not asking appropriate research questions.
Također postoji specifični rizik da će sustavi propustiti trendove droga u nastajanju ako se u istraživanju ne postavljaju adekvatna pitanja.
There are a range of forms this might take, from limiting the number of substances that are monitored, perhaps over focusing on groups of known users rather than keeping a sentinel function at the trendsetting edges — as was the case with ecstasy users in the 1980s (8). Slow developing trends are vulnerable here — very slight but continuous increases or decreases in consumption might never reach the reporting threshold, but in the longer term do constitute a significant change.
Postoji niz načina kako se to može dogoditi, na primjer ograničavanje broja tvari koje se prate i možda pretjerana usredotočenost na skupine poznatih ovisnika umjesto uloge budnog praćenja novih trendova, – kao što je bio slučaj s ovisnicima o ecstasyju osamdesetih godina (8).Trendovi koji se polako stvaraju izrazito su osjetljivi; vrlo mala ali kontinuirana smanjenja ili povećanja uporabe možda nikada ne bivaju zabilježena u izvješćima, ali ona u dugoročnom razdoblju predstavljaju značajnu promjenu.
Analyses of the relationship between different indicators
Analize veza između različitih indikatora
The purpose of cross-referencing other data is to see whether certain trends or observations are linked to or confirmed by trends/observations seen in other indicators (e.g. an increase in the number of cocaine users seeking treatment coincides with an increase in the number of cocaine related arrests during the same time span and geographical coverage).
Svrha je unakrsnog uspoređivanja s ostalim podatcima odrediti jesu li pojedini trendovi ili zapažanja povezani s trendovima i zapažanjima kod ostalih indikatora, odnosno da li jedni potvrđuju druge (npr. ako se porast broja ovisnika o kokainu koji traže liječničku pomoć podudara s porastom broja uhićenja vezanih uz kokain tijekom istog razdoblja na istom području).
As mentioned before, an appraisal of the data quality for the indicators is of crucial importance.
Kao što smo napomenuli ranije, izuzetno je važno provjeriti kvalitetu podataka za indikatore.
The cross-references made in the national report are there to present possible relationships between indicators taking into account other influences and biases.
Unakrsne reference u nacionalnom izvješću postoje kako bi se pokazale moguće veze među indikatorima, uzimajući u obzir ostale utjecaje i odstupanja.
Ideally, statistical models should explore this relationship between indicators.
Idealno bi bilo kada bi statistički modeli provjeravali te veze među indikatorima.
However, such studies are often not available because of the lack of quality of the different indicators necessary to reach an adequate level of validity.
Ipak, takve vrste studija često nisu dostupne
Mounteney, J., Fry, C., McKeganey, N. and Haugland, S. (2010), ‘Challenges of reliability and validity in the identification and monitoring of emerging drug trends’, Substance use and misuse 45, pp. 266–287.
J. Mounteney, C. Fry, N. McKeganey i S. Haugland (2010), “Problemi pouzdanosti i valjanosti kod prepoznavanja i praćenja novih trendova droga”, Uporaba i zlouporaba droga 45, stranice 266–287.
Griffiths, P., Vingoe, L., Hunt, N., Mounteney, J. and Hartnoll, R. (2000), ‘Drug information systems, early warning and new trends: Can drug monitoring systems become more sensitive to emerging trends in drug consumption?’, Substance use and misuse 35, pp. 811–844.
P. Griffiths, L. Vingoe, N. Hunt, J. Mounteney i R.Hartnoll (2000), “ Sustavi informacija za droge, rano upozoravanje i novi trendovi: Mogu li sustavi praćenja droga ranije prepoznati nove trendove uporabe droga?”, Uporaba i zlouporaba droga 35, stranice 811–844.
Chapter 4: Running a national drugs observatory — analysis and interpretation
Četvrto poglavlje: Rad nacionalnog centra za praćenje droga — analiza i interpretacija zbog niske kvalitete različitih indikatora koji su potrebni za dobivanje odgovarajuće razine valjanosti.
A number of researchers have argued in favour of the use of mixed methods for drug trend
Određeni broj znanstvenika zagovara uporabu mješovitih metoda za praćenje trenda droga,
If it is accepted that all methods have their blind spots, it has been argued that mixed method approaches help construct a more three-dimensional and reliable picture of the phenomenon and are likely to produce judgement of greater validity.
Ako priznamo da svaka metoda ima svoje nedostatke, možemo također reći da se putem mješovitih metoda može razviti potpunija i pouzdanija slika ovog fenomena te da će se vjerojatno doći do valjanijih zaključaka.
Mixed methods sampling strategies involve the selection of units for a research study using both probability sampling (to increase external validity) and purposive sampling strategies (to increase transferability).
Strategije uzorkovanja mješovitim metodama uključuju odabir jedinica istraživačke studije putem kombinacije probabilističkog uzorkovanja (radi povećanja izvanjske valjanosti) i strategija uzorkovanja koje su pri ruci (radi povećanja prenosivosti).