natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The actual evapotranspiration could not be estimated at four stations in coastal area (Celega, Poreč, Pula, Rijeka) because the spatial resolution was too small.
Za četiri postaje u priobalnom pojasu (Celega, Poreč, Pula, Rijeka) nije se efektivna evapotranspiracija mogla očitati jer je, zbog premale prostorne rezolucije, nekoliko piksela u samom obalnom pojasu "ispalo" iz analize.
The goal was to estimate evapotranspiration and its spatial distribution with minimum input data, taking into consideration numerous factors that influence the process of evapotranspiration, i.e. an attempt was made to gain an insight into the evaporation and transpiration water losses on a specific time scale.
Cilj je bio procijeniti evapotranspiraciju te njenu prostornu raspodjelu, s minimalnim ulaznim podacima, ali uzimajući u obzir brojne faktore koji utječu na odvijanje tog procesa i na taj način dobiti uvid u količine voda koje se u određenoj vremenskoj jedinici izgube procesima evaporacije i transpiracije.
Estimated results were compared with evaporation measured at two meteorological gauging stations, and with the referent evapotranspiration calculated using the FAO-56 Penman Monteith method for 11 selected meteorological gauging stations with relevant measurements.
Dobiveni rezultati uspoređeni su s isparavanjem izmjerenim na dvije meteorološke postaje te referentnom evapotranspiracijom izračunanom prema metodi FAO-56 Penman-Monteith za 11 odabranih meteoroloških postaja s dostupnim relevantnim mjerenjima.
Differences are significant: the greatest differences were found in colder parts located at higher altitudes, covered with dense vegetation, where a great amount of available energy is used in the process of evapotranspiration.
Razlike su značajne: najveće su u hladnijim područjima na višim nadmorskim visinama prekrivenim gustom vegetacijom gdje je je veliki udio dostupne energije utrošen na evapotranspiraciju, dok su u priobalnim područjima okarakteriziranim višim temperaturama i oskudnom vegetacijom te razlike manje.
In coastal area, where temperatures are higher and vegetation is scarce and dry, the evapotranspiration losses are smaller.
Prikazani pristup procjeni efektivne dnevne evapotranspiracije temelji se na nizu pretpostavki koje su nužne da bi se proračun mogao provesti.
The approach presented in the paper is based on numerous assumptions, as needed to enable calculations.
Tako su veličine trenutačnog silaznog kratkovalnog i dugovalnog zračenja pretpostavljene konstantnima na cijelom analiziranom području.
In that respect, instantaneous incoming shortwave and longwave radiations are assumed to be constant for the entire area.
Zagrijavanje same površine odnosno temperatura površine koja je ujedno i jedan od najutjecajnijih čimbenika u odvijanju procesa evapotranspiracije, u funkciji je sunčevog zračenja te reflektivnih i termalnih karaktekteristika površine.
The surface temperature, as one of the most influential factors in the evapotranspiration process, is a function of solar radiation and reflective and thermal characteristics of the surface.
Silazno zračenje, i kratkovalno i dugovalno, ovisi ponajviše o transmisiji atmosfere, budući da atmosferski konstituenti utječu na zračenje na njegovom prolasku kroz atmosferu.
The incoming radiation, both shortwave and longwave, is influenced by atmospheric constituents on its way through the atmosphere, and so it depends on atmospheric transmittance.
Zbog relativno male veličine analiziranog područja, iako je riječ o izrazito heterogenom području, pretpostavka o ujednačenosti atmosferskih uvjeta je opravdana, što dokazuju i rezultati proračuna silaznog kratkovalnog i dugovalnog zračenja po postajama.
[m a.s.l.]
[m n.m.]
ETR [mm/day]
ETR [mm/dan]
z: ltitude; ET24h: actual daily evapotranspiration; ETR: referent evapotranspiration; ΔET: difference between actual and referent evapotranspiration
z: nadmorska visina; ET24h: efektivna dnevna evapotranspiracija; ETR: referentna evapotranspiracija; ΔET: razlika efektivne i referentne evapotranspiracije
Actual daily and referent evapotranspiration at meteorological gauging stations (5th August 1998)
Efektivna dnevna i referentna evapotranspiracija na meteorološkim postajama (5.8.1998.)
The value domain for sensible and latent heat fluxes is bounded by two boundary conditions defined as "hot" and "cold" pixels.
može pretpostaviti da je latentna toplina jednaka nuli, a odabir "hladnog" piksela se bazira na minimalnom temperaturnom gradijentu između površine i zraka.
On wet terrains, the water vapour is released according to atmospheric demand, and the vertical temperature gradient is at its minimum.
Na vlažnim se terenima vodena para oslobađa u mjeri koliko to zahtijeva atmosfera, a vertikalni temperaturni gradijent sveden je na minimum.
That leads to the sensible heat flux decrease and so, when it comes to wet terrains, i.e. the "cold" pixel, the assumption of sensible heat flux being equal to one is justified.
Time je umanjena i veličina osjetilne topline pa kada je riječ o vrlo vlažnom terenu tj. "hladnom" pikselu, opravdana je pretpostavka da je osjetilna toplina jednaka nuli.
The difference between temperature of the surface and the air is not based on actual measurements, but is calculated using the inverse sensible heat flux equation for boundary pixels.
Razlika u temperaturama površine i zraka u ovom se pristupu ne temelji na mjerenjima tih dviju veličina već je izračunana inverznom jednadžbom za procjenu osjetilne topline na graničnim pikselima.
That introduces an additional uncertainty as well as the assumption of linear relationship between the air and surface temperatures, while the influence of vegetation on vertical change of temperature is neglected.
Na taj je način uvedena dodatna nesigurnost, kao i pretpostavka linearnog odnosa između temperatura zraka i površine čime je zanemaren utjecaj vegetacije na promjenu temperature po visini.
However, unlike most other methods, this approach takes into consideration numerous factors that are of significance to evapotranspiration.
Međutim, metoda, za razliku od većine do sad primjenjivanih metoda, u obzir uzima velik broj faktora koji utječu na proces evapotranspiracije u prirodi.
Knowing the net radiation, soil and sensible heat fluxes, the actual evapotranspiration estimation is based on the assumption that the daily variability of evaporative fraction can be neglected, which is not necessarily true.
Proračun efektivne evapotranspiracije, poznavajući neto zračenje, toplinski tok tla te osjetilnu toplinu, temelji se na pretpostavci da je dnevna varijabilnost evaporativne frakcije zanemariva, što ne mora uvijek biti točno.
The evaporative fraction is inversely proportional to available energy (Rn - G0) and so the slightest change in net radiation may cause a significant variation in the daily curve of the evaporative fraction, especially when (Rn - G0) values are low (morning and evening, presence of clouds).
Evaporativna frakcija obrnuto je proporcionalna dostupnoj energiji (Rn - G0) pa i najmanje promjene u neto toku zračenja mogu uzrokovati znatne varijacije dnevne krivulje evaporativne frakcije, a to je posebno izraženo u području nižih vrijednosti (Rn - G0) koje su karakteristične za jutarnje i večernje sate, pogotovo ako je prisutna naoblaka.
Clouds reduce the net radiation and hence the available energy.
Naoblaka će smanjiti neto tok zračenja, a time i dostupnu energiju.
Depending on the temperature, humidity, wind velocity and difference between air and surface temperatures, the (Rn - G0) must be equal to the sum of latent and sensible heat fluxes.
Razlika (Rn - G0) mora biti jednaka sumi latentne i osjetilne topline, ovisno o temperaturi, vlažnosti zraka, brzini vjetra i razlici u temperaturama između površine i zraka.
A decrease in surface temperatures will induce decrease in the sensible heat flux more than in the latent heat flux, which will increase the evaporative fraction.
Smanjenje temperature površine utjecat će na smanjenje osjetilne topline više nego na smanjenje latentne topline što će dovesti do povećanja evaporativne frakcije.
The comparison of spatial variation of surface temperature and actual daily ET shows that the spatial variability of the estimated actual daily ET can be considered realistic for the analyzed area.
Usporedba prostorne varijacije temperature površine i efektivne dnevne ET pokazuje da se prostorna varijabilnost dobivene efektivne dnevne ET može smatrati realnom za analizirano područje.
As expected, the ET value is smaller in parts with higher surface temperatures, and it increases with an altitude, while the surface temperature decreases.
Kako je i očekivano, ET je manja u područjima s višom temperaturom površine, a raste s povećanjem nadmorske visine odnosno smanjenjem površinske temperature.
Although the estimated actual daily ET values are higher than the evaporation measured at Abrami and Pazin, one must bear in mind that the pan evaporation is often not representative for vegetated areas.
Iako su dobivene vrijednosti efektivne dnevne ET znatno više od izmjerenog isparavanja na postajama Abrami i Pazin, u obzir se treba uzeti činjenica da je mjerenje isparavanja pomoću isparitelja često nereprezentativno za vegetacijom prekrivene površine.
Reasons for overestimating the actual daily evapotranspiration, in comparison with the measured evaporation and the calculated referent evapotranspiration, can be found in previously discussed assumptions, especially in the way the sensible heat is calculated.
Razloge precijenjenim vrijednostima efektivne dnevne evapotranspiracije u odnosu na izmjereno isparavanje te izračunanu referentnu evapotranspiraciju mogu se naći u prethodno opisanim usvojenim pretpostavkama, posebno u načinu na koji je proveden proračun osjetilne topline.
On the other hand, the referent evapotranspiration does not take into consideration the vegetation cover or reflective and thermal characteristics of the surface, but is based solely on climatologic parameters.
S druge strane, referentna evapotranspiracija ne uzima u obzir vegetacijski pokrov i reflektivne i termalne karakteristike površine već se njen proračun temelji samo na klimatološkim parametrima.
Further research should place an emphasis on the choice of images in the context of spatial resolution as related to the size of the research area, as well as on calibration of the model with actual daily evapotranspiration measurements.
U nastavku istraživanja svakako bi veću pažnju trebalo posvetiti odabiru podloga u kontekstu prostorne rezolucije satelitske snimke u odnosu na veličinu analiziranog područja te kalibraciji modela pomoću izmjerenih vrijednosti efektivne dnevne evapotranspiracije na terenu.
Furthermore, an analysis of several images would give a valuable insight into the dynamics of evapotranspiration over longer time periods, which would contribute to better validation of the presented approach and its applicability in the area under study.
Nadalje, analiza većeg broja snimaka za različita razdoblja omogućila bi uvid u dinamiku evapotranspiracije tijekom duljih razdoblja što bi u velikoj mjeri pridonijelo boljoj procjeni točnosti predloženog metodološkog pristupa i njegovoj primjenjivosti na analiziranom području.
The described approach for estimating the actual daily ET enables the ET estimation in areas where measurements are very scarce, as is the case with the Istrian peninsula.
Prikazani pristup određivanju efektivne dnevne ET omogućuje procjenu ET i na područjima u kojima su mjerenja vrlo oskudna, kao što je slučaj s istarskim poluotokom.
Acknowledgments
Zahvala
The author wishes to thank the State Meteorological and Hydrological Service from Zagreb for their kind assistance and contribution in collecting the data, which enabled the research and publication of this paper.
Autor zahvaljuje Državnom hidrometeorološkom zavodu iz Zagreba na pomoći u prikupljanju podataka bez kojih provedeno istraživanje i publikacija ovog rada ne bi bili mogući.
Strength properties of coated E-glass fibres in concrete
Utjecaj obloženih E-staklenih vlakana na svojstva čvrstoće betona
Ključne riječi: coated glass fibres, fibre reinforced concrete, fibre volume fraction, compressive strength, splitting tensile strength
Ključne riječi: obložena staklena vlakna, beton ojačan vlaknima, volumni udio vlakana, tlačna čvrstoća, vlačna čvrstoća cijepanjem
Utjecaj obloženih E-staklenih vlakana na svojstva čvrstoće betona
Strength properties of coated E-glass fibres in concrete
U radu su prikazani rezultati ispitivanja o utjecaju E-staklenih vlakana obloženih epoksidom na tlačnu i vlačnu čvrstoću betona.
Test results obtained by studying the influence of epoxy coated E-glass fibre composites on the compressive and splitting tensile strengths of concrete are reported in the paper.
Kao parametri ispitivanja su odabrana tri različita razreda betona s varirajućim volumnim udjelima vlakana (0,5 %, 1 %, 1,5 % i 2 %).
Three grades of concrete and varying fibre volume fractions (0.5 %, 1 %, 1.5 % and 2 %) were used as test variables.
Uočeno je da se najveća tlačna čvrstoća postiže pri volumnom udjelu vlakana od 1,5 %, a vlačna čvrstoća cijepanjem povećava se kako se povećava volumni udio vlakana.
It was observed that the maximum compressive strength was attained for the fibre volume fraction of 1.5%, whereas the splitting tensile strength was found to increase with an increase in the fibre volume fraction.
Na temelju rezultata ispitivanja razvijen je matematički model primjenom metode regresijske analize.
Based on the test results, a mathematical model was developed using regression analysis.
Ključne riječi: obložena staklena vlakna, beton ojačan vlaknima, volumni udio vlakana, tlačna čvrstoća, vlačna čvrstoća cijepanjem
Ključne riječi: coated glass fibres, fibre reinforced concrete, fibre volume fraction, compressive strength, splitting tensile strength
Yeshwant Kumar Anandan, BE
Yeshwant Kumar Anandan, dipl.ing.građ.
SSN College of Engineering Civil Engineering Department yeshwantkumaranandan@gmail.com
SSN Tehničko sveučilište Građevinski fakultet yeshwantkumaranandan@gmail.com
Prathulya Vaidyanath, BE
Prathulya Vaidyanath, dipl.ing.građ.
SSN College of Engineering Civil Engineering Department prathulyavaidyanath@gmail.com
SSN Tehničko sveučilište Građevinski fakultet prathulyavaidyanath@gmail.com
Prashaanth Baskar, BE
Prashaanth Baskar, dipl.ing.građ.
SSN College of Engineering Civil Engineering Department prashaanthpb1794@gmail.com
SSN Tehničko sveučilište Građevinski fakultet prashaanthpb1794@gmail.com
It has been well established that the use of fibres in concrete reduces the width of cracks developed due to external loads.
Dobro je poznato da korištenje vlakana u betonu smanjuje širinu pukotina koje se pojavljuju uslijed vanjskih opterećenja.
Apart from reducing the crack width in concrete, the fibres also increase the ductility of concrete, improve the postcracking behaviour of concrete, and resist high impact loads.
Osim toga, vlakna pridonose i povećanju žilavosti betona, poboljšavaju post-pukotinsko ponašanje betona te je takav beton otporniji na visoka udarna opterećenja.
Earlier researchers have reported that the behaviour of fibre reinforced concrete depends on factors such as the fibre shape, fibre geometry, aspect ratio, volume of fibres, curing method and curing time, use of superplasticisers, etc. (Trottier, J.
Dosadašnja istraživanja pokazuju da ponašanje betona ojačanog vlaknima ovisi o faktorima kao što su oblik vlakana, geometrija vlakana, omjer duljine i promjera vlakana, volumen vlakana, način njegovanja i vrijeme njegovanja betona, upotreba superplastifikatora, itd. (Trottier, J.
F., and Banthia N., 1994 [1], Jianming Gao et al., 1997 [2], K. Ramesh et al., 2003 [3], A. Sivakumar and Manu Santhanam, 2007 [4]).
F., i Banthia, N., 1994 [1], Jianming Gao i dr., 1997 [2], K. Ramesh i dr., 2003 [3], A. Sivakumar i Manu Santhanam, 2007 [4]).
It has also been demonstrated that the fibre distribution and orientation are important factors affecting properties of the fresh and hardened concrete, as proposed by Bensaid Boulekbache et al. [5].
Također je dokazano da su raspodjela i orijentacija vlakana važni faktori koji utječu na svojstva betona u svježem i očvrslom stanju, što su predložili Bensaid Boulekbache i dr. [5].
The glass fibre reinforced concrete has increasingly been used in architectural and structural concrete members thanks to its anticorrosive properties, combined with high strength exceeding that of steel fibres.
Beton ojačan staklenim vlaknima pronalazi sve veću primjenu u arhitektonskim i konstrukcijskim betonskim elementima zahvaljujući svojim antikorozivnim svojstvima u kombinaciji sa visokim čvrstoćama koje nadilaze čvrstoće betona ojačanih čeličnim vlakanima.
This setback due to durability was overcome by using the alkaline resistant (AR) glass fibres [7], which was found to reduce the propagation of shrinkage cracks [8] and improve the tensile and flexural strengths of concrete [9].
Alkaline Resistant Glass Fibers - AR) [7] otklonjen je negativni utjecaj vlakana na trajnost betona jer se pokazalo da AR vlakna smanjuju širenje pukotina nastalih uslijed skupljanja betona [8] te poboljšavaju vlačnu čvrstoću betona i čvrstoću betona na savijanje [9].
Although several research studies on the alkaline resistant glass-fibre reinforced concrete have so far been conducted, it appears that short coated E-glass fibres in concrete have not been investigated.
Iako je provedeno nekoliko istraživanja o betonu ojačanim alkalnootpornim staklenim vlaknima, utjecaj kratkih obloženih E-staklenih vlakana u betonu se tek treba istražiti.
It should be noted that the glass-fibre coating not only protects the fibres from alkaline environment but also improves its tensile strength significantly [10].
Valja naglasiti da oblaganje staklenih vlakana ne štiti samo vlakna od alkalne okoline već također značajno poboljšava i njihovu vlačnu čvrstoću [10].
Although the durability of coated fibres is very essential, it is beyond the scope of this study.
Iako je trajnost obloženih vlakana ključna, taj aspekt nadilazi okvire ovog istraživanja.
The durability of coated rigid fibres, considered both separately and with concrete, needs to be investigated, which could be the scope of some future research.
Predmet budućih istraživanja svakako bi mogla biti trajnost obloženih krutih vlakana, i to samih vlakana bez betona te zatim betona ojačanog takvim vlaknima.
Also, the cost-related study of coated fibres, and their comparison with other fibre types, are left to future investigators.
Nadalje, u budućnosti je potrebno provesti i troškovnu analizu obloženih vlakana te ih usporediti s ostalim vrstama vlakana.
The volume of fibres and grade of concrete were varied to evaluate the influence of these fibres in concrete under compression and tension.
S ciljem utvrđivanja utjecaja tih vlakana na svojstva betona izloženog tlačnom i vlačnom opterećenju, varirani su volumni udjeli vlakana i razredi betona.
Since the addition of fibres influences the flow properties of concrete, flow table tests were carried out to determine its workability.
Ispitivanja konzistencije betona slijeganjem provedena su zbog utjecaja vlakana na svojstva tečenja betona, tj. njegovu obradljivost.
The coatings of these fibres induce stiffness thereby preventing the balling of fibres, as observed in uncoated fibres.
Obloga tih vlakana poboljšava njihovu krutost čime se sprječava stvaranje nakupina (gnijezda) vlakana, pojave
A fibre aspect ratio
uočene u slučaju korištenja neobloženih vlakana.
of 30 was maintained throughout this study.
Omjer duljine i promjera vlakana od 30 je zadržan konstantnim tijekom cijelog istraživanja.
This aspect ratio was found to be lower than the optimum aspect ratio of steel fibres used in concrete by other researchers [11].
Takav omjer se smatra nižim od optimalnih omjera duljine i promjera čeličnih vlakana koji drugi istraživači koriste u betonu ojačanom vlaknima [11].
The low aspect ratio was considered necessary due to increase in its stiffness and low lateral strength.
Nizak omjer duljine i promjera obloženih E-staklenih vlakana se smatrao nužnim zbog povećanja njihove krutosti i male posmične čvrstoće.
The objective of this paper is to establish the resistance of coated E-glass fibres in concrete to compressive and tensile loads.
Cilj je ovog istraživanja utvrditi otpornost obloženih E-staklenih vlakana u betonu u odnosu na tlačna i vlačna opterećenja.
Using the test results, mathematical models were developed to express the strength of fibre reinforced concrete.
Na temelju rezultata ispitivanja, razvijeni su matematički modeli kako bi se izrazila čvrstoća betona ojačanog vlaknima.
The ordinary Portland cement conforming to IS: 8112 [12] (equivalent to ASTM - Type-I cement standards), with a specific gravity of 3.15 g/cm3, was used to prepare concrete.
Za pripremu betona upotrijebljen je obični portlandski cement određen prema normi IS: 8112 [12] (istovjetno s normom ASTM - Tip-I vrsta cementa), specifične gustoće 3,15 g/ cm3.
Fine and coarse aggregates with the specific gravity of 2.6 g/cm3 and 2.7 g/cm3, respectively, were used.
Korišteni su sitni agregat specifične gustoće 2,6 g/cm3 i krupni agregat specifične gustoće 2,7 g/cm3.
The fine and coarse aggregates were well graded as per IS 383 [13].
Oba agregata su prosijana i granulometrijski sastav im je određen prema normi IS 383 [13].
E-glass fibre roving of 1200 Tex with an average filament diameter of 17 µm, with the density of 2.65 g/cm3, was used to prepare coated fibres.
Za pripremu obloženih vlakana korišten je namotaj E-staklenih vlakana težine 1200 Tex s prosječnim promjerom niti od 17 µm i gustoće 2,65 g/cm3.
The fibres were used without any pre-treatment.
Vlakna nisu bila prethodno tretirana.
The epoxy resin containing a suitable hardener was used as a coating material to fabricate the fibres.
Za oblaganje vlakana korištena je epoksidna smola s odgovarajućim očvršćivačem.
The coated E-glass fibres shown in Figure 1 were made at the laboratory.
Obložena E-staklena vlakna, prikazana na slici 1. pripremljena su u laboratoriju.
The E-glass fibre roving was coated with epoxy resin and the excess resin was removed through a narrow slit.
Namotaj E-staklenih vlakana je presvučen epoksidnom smolom, a višak smole je uklonjen kroz uski prorez.
The wet coated fibres were allowed to dry at room temperature for about 24 hours by holding them in tension, to avoid fibre wrinkles in coated fibres.
Vlažna obložena vlakna su sušena na sobnoj temperaturi 24 sata u razvučenom položaju kako bi se izbjegla pojava nabora na obloženim vlaknima.
Later on, the fibres were post-cured in oven for two hours.
Zatim su vlakna naknadno njegovana dva sata u pećnici.
The dried fibres were then cut to the required lengths to attain the desired aspect ratio of 30.
Osušena vlakna su rezana na zahtijevane duljine kako bi se zadržao traženi omjer duljine i promjera vlakana od 30.
The coated glass fibre properties are presented in Table 1.
Svojstva obloženih staklenih vlakana prikazana su u tablici 1.
Coated E-Glass Fibres
Obložena E-staklena vlakna
Properties of Coated Glass Fibres
Svojstva obloženih E-staklenih vlakana
The cement, sand and coarse aggregate were initially mixed with water to prepare the fresh concrete.
Najprije su zamiješani cement, pijesak i krupni agregat zajedno s vodom kako bi se pripremio svježi beton.
The coated fibres pre-mixed with cementitious paste were added in small quantities to the fresh concrete and mixed thoroughly.
Obložena vlakna, prethodno umiješana u cementnu pastu, dodavana su u malim količinama svježem betonu i temeljito miješana.
The pre-mixing was conducted to improve bonding properties of the coated fibres and concrete.
Vlakna su prethodno umiješana u cementnu pastu kako bi se poboljšala svojstva prionljivosti obloženih vlakana i betona.
The fibre mixed concrete was then cast in steel moulds and vibrated using a mechanical vibrator to reduce the air voids content and attain good compaction.
Beton s umiješanim vlaknima je ugrađen u metalne kalupe i vibriran mehaničkim vibratorom kako bi se smanjila količina pora i ostvarilo dobro zbijanje.
3. Experimental study
3. Eksperimentalno istraživanje
Testing of fibres
Ispitivanje vlakana