natgillin/translations-raw huggingface dataset:
No 4 Classes 14 and 25
Br. 4 Razredi 14. i 25.
Guidelines for Examination in the Office, Part C, Opposition Page 74
Smjernice za ispitivanje u Uredu, dio C, Prigovor Stranica 90.
Double Identity and Likelihood of Confusion - General Principles
Istovjetnost i vjerojatnost dovođenja u zabludu - Opća načela
EUROPEAN UNION INTELLECTUAL PROPERTY OFFICE
URED EUROPSKE UNIJE ZA INTELEKTUALNO VLASNIŠTVO
DOUBLE IDENTITY AND LIKELIHOOD OF CONFUSION
ISTOVJETNOST I VJEROJATNOST DOVOĐENJA U ZABLUDU
2 Article 8(1) EUTMR 4
2 Članak 8. stavak 1.
2.1 Article 8(1)(a) EUTMR - double identity 4
Uredbe o žigu EU-a 4
2.2 Article 8(1)(b) EUTMR - likelihood of confusion 4
2.1 Članak 8. stavak 1. točka (a) Uredbe o žigu EU-a - istovjetnost 4
3 The Notion of Likelihood of Confusion 5
3 Pojam vjerojatnosti dovođenja u zabludu 5
3.1 Introduction 5
3.1 Uvod 5
3.2 Likelihood of confusion and likelihood of association 6
3.2 Vjerojatnost dovođenja u zabludu i vjerojatnost dovođenja u vezu 6
3.3 Likelihood of confusion and distinctiveness of the earlier mark 7
3.3 Vjerojatnost dovođenja u zabludu i razlikovni karakter ranijeg žiga 7
3.4 Likelihood of confusion: questions of fact and questions of law 8
3.4 Vjerojatnost dovođenja u zabludu: činjenična i pravna pitanja 8
3.4.1 Fact and law - similarity of goods/services and of signs 8
3.4.1 Činjenice i pravo - sličnost proizvoda/usluga i znakova 8
3.4.2 Fact and law - evidence 9
3.4.2 Činjenice i pravo - dokazi 9
4 Evaluation of the Relevant Factors for Establishing a Likelihood of Confusion 10
4 Procjena čimbenika koji se uzimaju u obzir pri utvrđivanju vjerojatnosti dovođenja u zabludu 10
4.1 The relevant point in time 10
4.1 Relevantna točka u vremenu 10
4.2 List of factors for assessing the likelihood of confusion 10
4.2 Popis čimbenika za procjenu vjerojatnosti dovođenja u zabludu 10
Annex 11
Prilog 11
This chapter provides an introduction to and overview of the concepts of (i) double identity and (ii) likelihood of confusion that are applied in situations of conflict between trade marks in opposition proceedings under Article 8(1) EUTMR.
Ovo poglavlje sadržava uvod i pregled pojmova (i.) istovjetnosti i (ii.) vjerojatnosti dovođenja u zabludu koji se primjenjuju u slučaju sukoba između žigova u postupku prigovora u skladu s člankom 8. stavkom 1.
It is thus important to bear in mind what aspects or functions of trade marks merit protection.
Stoga je važno imati na umu aspekte i funkcije žiga kojima je potrebna zaštita.
Trade marks have various functions.
Žigovi imaju različite funkcije.
The most fundamental one is to act as ‘indicators of origin' of the commercial provenance of goods/services.
Njihova je temeljna funkcija da služe kao „oznaka podrijetla” komercijalnog izvora proizvoda/usluga.
This is their ‘essential function'.
To je njihova „osnovna funkcija”.
In the Canon judgment the Court held that:
U presudi Canon Sud je utvrdio sljedeće:
… according to the settled case-law of the Court, the essential function of the trade mark is to guarantee the identity of the origin of the marked product to the consumer or end user by enabling him, without any possibility of confusion, to distinguish the product or service from others that have another origin (emphasis added).
[...] u skladu s utvrđenom praksom Suda, osnovna funkcija žiga jest jamčiti potrošaču ili krajnjem korisniku identitet podrijetla proizvoda koji nosi žig tako da mu se omogući, bez mogućnosti dovođenja u zabludu, razlikovanje proizvoda ili usluge od onih drukčijeg podrijetla (isticanje naknadno dodano).
The essential function of trade marks as indicating origin has been emphasised repeatedly and has become a precept of European Union trade mark law (18/06/2002, C299/99, Remington, EU:C:2002:377, § 30; 06/10/2005, C120/04, Thomson Life, EU:C:2005:594, § 23).
Osnovna funkcija žigova kao oznake podrijetla redovito se ističe i postala je norma zakonodavstva Europske unije o žigovima (18/06/2002, C299/99, Remington, EU:C:2002:377, § 30; 06/10/2005, C120/04, Thomson Life, EU:C:2005:594, § 23).
Whilst indicating origin is the essential function of trade marks, it is not the only one.
Iako je označivanje podrijetla osnovna funkcija žigova, to nije njihova jedina funkcija.
Indeed, the term, ‘essential function' implies other functions.
Pojam „osnovna funkcija” zapravo podrazumijeva i druge funkcije.
The Court alluded to the other functions of trade marks several times (16/11/2004, C245/02, Budweiser, EU:C:2004:717, § 59; 25/01/2007, C48/05, Opel, EU:C:2007:55, § 21) but addressed them directly in the L'Oréal judgment, where it stated that the functions of trade marks include:
Sud je nekoliko puta upućivao na druge funkcije žigova (16/11/2004, C245/02, Budweiser, EU:C:2004:717, § 59; 25/01/2007, C48/05, Opel, EU:C:2007:55, § 21), a izravno se na njih osvrnuo u presudi L'Oréal u kojoj je navedeno da funkcije žigova uključuju:
… not only the essential function of the trade mark, which is to guarantee to consumers the origin of the goods or services, but also its other functions, in particular that of guaranteeing the quality of the goods or services in question and those of communication, investment or advertising (emphasis added).
[...] ne samo osnovnu funkciju žiga, tj. jamstvo potrošačima o podrijetlu proizvoda ili usluga, već i njegove druge funkcije, a posebno jamstvo kvalitete predmetnih proizvoda ili usluga te komunikaciju, ulaganje ili oglašavanje (isticanje naknadno dodano).
In examining the concepts of double identity and likelihood of confusion, this chapter touches upon several themes that are explained comprehensively in the chapters of the Guidelines that follow.
Prilikom razmatranja pojmova istovjetnosti i vjerojatnosti dovođenja u zabludu, u ovom se poglavlju obrađuje nekoliko tema koje su detaljno objašnjene u poglavljima Smjernica u nastavku.
2 Article 8(1) EUTMR
Uredbe o žigu EU-a
[3: Further guidance on earlier well-known trade marks is found in the Guidelines, Part C, Opposition, Section 5, Trade Marks with Reputation (Article 8(5) EUTMR).]
[3: Za dodatne smjernice o ranijim dobro poznatim žigovima vidjeti Smjernice, dio C, Prigovor, odjeljak 5., Žigovi s ugledom (članak 8. stavak 5.
2.1 Article 8(1)(a) EUTMR - double identity
Uredbe o žigu EU-a).]
Article 8(1)(a) EUTMR provides for oppositions based on identity.
Članak 8. stavak 1. točka (a) Uredbe o žigu EU-a - istovjetnost
The wording of Article 8(1)(a) EUTMR clearly requires identity between both the signs concerned and the goods/services in question.
Formulacija članka 8. stavka 1. točke (a) Uredbe o žigu EU-a zahtijeva istovjetnost i predmetnih znakova i predmetnih proizvoda/usluga.
This situation is referred to as ‘double identity'.
Ta se situacija naziva „dvostruka istovjetnost”.
Whether there is double identity is a legal finding to be established from a direct comparison of the two conflicting signs and the goods/services in question .
Postojanje dvostruke istovjetnosti jest pravna odluka koja se donosi izravnim uspoređivanjem dvaju sukobljenih predmetnih znakova i proizvoda/usluga .
Where double identity is established, the opponent is not required to demonstrate likelihood of confusion in order to prevail; the protection conferred by Article 8(1)(a) EUTMR is absolute.
Kada se utvrdi dvostruka istovjetnost, podnositelj prigovora ne mora dokazati vjerojatnost dovođenja u zabludu radi ostvarivanja zaštite jer je potpuna zaštita osigurana člankom 8. stavkom 1. točkom (a) Uredbe o žigu EU-a.
Consequently, where there is double identity, there is no need to carry out an evaluation of likelihood of confusion, and the opposition will automatically be upheld.
Slijedom toga, kada se utvrdi dvostruka istovjetnost, nema potrebe za procjenom vjerojatnosti dovođenja u zabludu, već se automatski uvažava prigovor.
…if because of its identity with or similarity to the earlier trade mark and the identity or similarity of the goods or services covered by the trade marks there exists a likelihood of confusion on the part of the public in the territory in which the earlier trade mark is protected; the likelihood of confusion includes the likelihood of association with the earlier trade mark (emphasis added).
[...] ako zbog njegove istovjetnosti ili sličnosti s ranijim žigom i istovjetnosti ili sličnosti proizvoda ili usluga obuhvaćenih tim žigovima postoji vjerojatnost dovođenja javnosti u zabludu na području na kojem je zaštićen raniji žig; vjerojatnost dovođenja u zabludu uključuje vjerojatnost dovođenja u vezu s ranijim žigom (isticanje naknadno dodano).
Hence, in contrast to situations of double identity as seen above, in cases of mere similarity between the signs and the goods/services, or identity of only one of these two factors, an earlier trade mark may successfully oppose an EUTM application under Article 8(1)(b) EUTMR only if there is a likelihood of confusion.
Stoga za razliku od prethodno navedenih situacija dvostruke istovjetnosti, u slučajevima sličnosti znakova i proizvoda/usluga ili istovjetnosti samo jednog od tih čimbenika, raniji žig može uspješno onemogućiti prijavu žiga EU-a u skladu s člankom 8. stavkom 1. točkom (b) Uredbe o žigu EU-a samo ako postoji vjerojatnost dovođenja u zabludu.
Although the specific conditions under Article 8(1)(a) and (b) EUTMR differ, they are related.
Slijedom toga, u prigovorima koji se odnose na članak 8. stavak 1.
Likewise, an opposition based only on Article 8(1)(b) EUTMR that meets the requirements of Article 8(1)(a) EUTMR will be dealt with under the latter provision without any examination under Article 8(1)(b) EUTMR.
Sličnost obuhvaća situacije u kojima su znakovi i proizvodi/usluge slični te situacije u kojima su znakovi istovjetni, a proizvodi/usluge slični ili obrnuto.
3 The Notion of Likelihood of Confusion
Pojam vjerojatnosti dovođenja u zabludu
3.1 Introduction
Uvod
The assessment of likelihood of confusion is a calculus applied in situations of conflict between trade marks in proceedings before the Office, the General Court and the Court of Justice as well as in infringement proceedings before the courts of the Member States.
Procjena vjerojatnosti dovođenja u zabludu primjenjuje se u slučaju sukoba između žigova u postupcima pred Uredom, Općim sudom i Sudom Europske unije, kao i u postupcima zbog povrede pred sudovima država članica.
However, neither the EUTMR nor the Directive contains a definition of likelihood of confusion or a statement as to precisely what ‘confusion' refers to.
Međutim, ni Uredba o žigu EU-a ni Direktiva ne sadržavaju definiciju vjerojatnosti dovođenja u zabludu niti jasno određuju značenje pojma „zabluda”.
As shown below, it has been settled case-law for some time now that fundamentally the concept of likelihood of confusion refers to situations where:
Kao što se može vidjeti u nastavku, već je duže vrijeme utvrđena sudska praksa da se u osnovi pojam vjerojatnosti dovođenja u zabludu odnosi na situacije u kojima:
(1) the public directly confuses the conflicting trade marks, that is to say, mistakes the one for the other;
javnost izravno zamijeni sukobljene žigove, tj. pogrešno protumači da je riječ o jednom žigu kada je zapravo riječ o drugom
(2) the public makes a connection between the conflicting trade marks and assumes that the goods/services in question are from the same or economically linked undertakings (likelihood of association).
javnost stvara vezu između sukobljenih žigova i pretpostavlja da predmetni proizvodi/usluge potječu od istog ili gospodarski povezanog poduzeća (vjerojatnost dovođenja u vezu).
These two situations are further discussed below (see paragraph 3.2 below).
Te su situacije dodatno objašnjene u nastavku (vidjeti odlomak 3.2.
3.2 Likelihood of confusion and likelihood of association
Vjerojatnost dovođenja u zabludu i vjerojatnost dovođenja u vezu
The Court considered likelihood of confusion comprehensively in Sabèl (11/11/1997, C251/95, Sabèl, EU:C:1997:528).
Sud je sveobuhvatno razmotrio vjerojatnost dovođenja u zabludu u predmetu Sabèl (11/11/1997, C251/95, Sabèl, EU:C:1997:528).
The Directive's equivalents of Article 8(1)(b) EUTMR and the recitals of the EUTMR clearly indicated that likelihood of confusion relates to confusion about the origin of goods/services, but the Court was required to consider what precisely this meant because there were opposing views on the meaning of, and the relationship between, ‘likelihood of confusion' and ‘likelihood of association', both of which are referred to in Article 8(1)(b) EUTMR.
Odredbe Direktive koje su ekvivalentne članku 8. stavku 1. točki (b) Uredbe o žigu EU-a i uvodnim izjavama Uredbe o žigu EU-a jasno upućuju na to da se vjerojatnost dovođenja u zabludu odnosi na podrijetlo proizvoda/usluga, no od Suda se zahtijevalo da razmotri točno značenje te definicije jer su se javljala proturječna shvaćanja značenja i veze između „vjerojatnosti dovođenja u zabludu” i „vjerojatnosti dovođenja u vezu” na koje se upućuje u članku 8. stavku 1. točki (b) Uredbe o žigu EU-a.
This issue needed to be resolved because it was argued that likelihood of association was broader than likelihood of confusion as it could cover instances where a later trade mark brought an earlier trade mark to mind but the consumer did not consider that the goods/services had the same commercial origin .
To se pitanje moralo riješiti jer su se javile tvrdnje da je vjerojatnost dovođenja u vezu širi pojam od vjerojatnosti dovođenja u zabludu s obzirom na to da može obuhvatiti slučajeve u kojima kasniji žig podsjeća na raniji žig, no potrošač nije pomislio da su proizvodi/usluge istog trgovačkog podrijetla .
Ultimately, the issue in Sabèl was whether the wording ‘the likelihood of confusion includes the likelihood of association' meant that ‘likelihood of confusion' could cover a situation of association between trade marks that did not give rise to confusion as to origin.
Pitanje o kojemu je bila riječ u predmetu Sabèl glasilo je znači li formulacija „vjerojatnost dovođenja u zabludu uključuje vjerojatnost dovođenja u vezu” da „vjerojatnost dovođenja u zabludu” može obuhvatiti situacije dovođenja u vezu žigova koji ne dovode u zabludu po pitanju podrijetla.
[5: The concept came from Benelux case-law and applied, inter alia, to non-reputed marks.]
[5: Pojam potječe iz sudske prakse Beneluksa i primjenjuje se, među ostalim, na nepoznate žigove.]
The Court found that likelihood of association is not an alternative to likelihood of confusion, but that it merely serves to define its scope.
Sud je zaključio da vjerojatnost dovođenja u vezu ne predstavlja alternativu vjerojatnosti dovođenja u zabludu, već da služi samo za utvrđivanje njezina opsega.
Therefore, a finding of likelihood of confusion requires that there be confusion as to origin.
Stoga utvrđivanje vjerojatnosti dovođenja u zabludu zahtijeva postojanje zablude po pitanju podrijetla.
As seen above, likelihood of confusion relates to confusion as to commercial origin including economically linked undertakings.
Kao što je vidljivo iz prethodno navedenog, vjerojatnost dovođenja u zabludu odnosi se na zabludu o trgovačkom podrijetlu, uključujući gospodarski povezana poduzeća.
What matters is that the public believes that the control of the goods or services in question is in the hands of a single undertaking.
Ono što je bitno jest da javnost vjeruje da su predmetni proizvodi ili usluge pod kontrolom jednog poduzeća.
… A number of situations are covered: products put into circulation by the same undertaking, by a licensee, by a parent company, by a subsidiary of the same group, or by an exclusive distributor.
Obuhvaćene su brojne situacije: proizvodi koje je u promet stavilo isto poduzeće, nositelj licencije, matično društvo, ovisno društvo u istoj grupi ili ekskluzivni distributer.
In the case of a licence, the licensor can control the quality of the licensee's products by including in the contract clauses requiring the licensee to comply with his instructions and giving him the possibility of verifying such compliance.
U slučaju licencije, davatelj licencije može kontrolirati kvalitetu proizvoda nositelja licencije uključivanjem u ugovor klauzula kojima je nositelj licencije obvezan poštovati upute davatelja, a davatelju licencije omogućuje provjeru te sukladnosti.
The origin that the trade mark is intended to guarantee is the same: it is not defined by reference to the manufacturer but by reference to the point of control of manufacture.
Podrijetlo koje žig jamči jednako je: ne utvrđuje se upućivanjem na proizvođača, već upućivanjem na kontrolne točke proizvodnje.
Consequently, economic links will be presumed where the consumer assumes that the respective goods or services are marketed under the control of the trade mark proprietor.
Slijedom toga, pretpostavlja se postojanje gospodarskih veza kada potrošač pretpostavi da su odgovarajući proizvodi ili usluge stavljeni na tržište pod kontrolom nositelja žiga.
Such control can be assumed to exist in the case of enterprises belonging to the same group of companies and in the case of licensing, merchandising or distribution arrangements as well as in any other situation where the consumer assumes that the use of the trade mark is normally possible only with the agreement of the trade mark proprietor.
Može se pretpostaviti da takva kontrola postoji u slučajevima poduzeća koja pripadaju istoj grupi poduzeća i u slučaju ugovora o licenciranju, marketingu ili distribuciji, kao i u svim drugim situacijama u kojima potrošač pretpostavlja da je uporaba žiga moguća samo uz suglasnost nositelja žiga.
Therefore, the likelihood of confusion covers situations where:
Stoga vjerojatnost dovođenja u zabludu obuhvaća situacije u kojima:
the consumer directly confuses the trade marks themselves, or where
potrošač izravno zamjenjuje same žigove ili
the consumer makes a connection between the conflicting signs and assumes that the goods/services covered are from the same or economically linked undertakings.
potrošač stvara vezu između sukobljenih žigova i pretpostavlja da predmetni proizvodi/usluge potječu od istog ili gospodarski povezanog poduzeća.
Hence, if the perception of a later trade mark merely brings to mind an earlier trade mark, but the consumer does not assume the same commercial origin, then this link does not constitute likelihood of confusion despite the existence of a similarity between the signs .
Stoga, ako kasniji žig samo podsjeća na raniji žig, ali potrošač ne pretpostavlja da su istog trgovačkog podrijetla, ta veza ne predstavlja vjerojatnost dovođenja u zabludu bez obzira na postojanje sličnosti između znakova .
the more distinctive the earlier trade mark, the greater will be the likelihood of confusion (see Sabèl, para. 24);
što raniji žig ima snažniji razlikovni karakter, to je veća vjerojatnost dovođenja u zabludu (vidjeti predmet Sabèl, t. 24.)
trade marks with a highly distinctive character enjoy broader protection than trade marks with a less distinctive character (see in this regard Canon, para. 18)
žigovi koji imaju znatan razlikovni karakter uživaju veću zaštitu od žigova koji imaju manje razlikovni karakter (u tom pogledu vidjeti predmet Canon, t. 18.)
however, the scope of protection of trade marks with low distinctive character will be narrower.
međutim, opseg zaštite žigova sa slabijim razlikovnim karakterom bit će uži.
One consequence of these findings is that the enhanced distinctiveness of the earlier mark may be a decisive factor towards establishing a likelihood of confusion when the similarity between the signs and/or the goods and services is low (11/11/1997, C251/95, Sabèl, EU:C:1997:528, § 22).
Jedna od posljedica tih zaključaka jest ta da povećana razlikovnost ranijeg žiga može biti odlučujući čimbenik u utvrđivanju vjerojatnosti dovođenja u zabludu i kada je razina sličnosti između znakova i/ili proizvoda i usluga niska (11/11/1997, C251/95, Sabèl, EU:C:1997:528, § 22).
When the distinctiveness of the earlier trade mark is low, this may be a factor weighing against likelihood of confusion.
Kada je razlikovni karakter ranijeg žiga slab, to može biti čimbenik koji bi mogao presuditi protiv vjerojatnosti dovođenja u zabludu.
3.4 Likelihood of confusion: questions of fact and questions of law
Vjerojatnost dovođenja u zabludu: činjenična i pravna pitanja
The concept of likelihood of confusion is a legal concept rather than a mere factual evaluation of the rational judgments and emotional preferences that inform the consumer's cognitive behaviour and purchasing habits.
Pojam vjerojatnosti dovođenja u zabludu prvenstveno je pravni pojam, a ne isključivo činjenična procjena racionalnih prosudbi i emocionalnih sklonosti koje utječu na kognitivno ponašanje i kupovne navike potrošača.
Therefore, assessment of likelihood of confusion depends on both legal questions and facts.
Stoga procjena vjerojatnosti dovođenja u zabludu ovisi o pravnim pitanjima i činjenicama.
3.4.1 Fact and law - similarity of goods/services and of signs
Činjenice i pravo - sličnost proizvoda/usluga i znakova
For instance, Article 8(1) EUTMR establishes that the identity/similarity of goods/services is a condition for likelihood of confusion.
Uredbe o žigu EU-a propisuje se da je istovjetnost/sličnost proizvoda/usluga uvjet za vjerojatnost dovođenja u zabludu.
The identification of the relevant factors for evaluating whether this condition is met is also a question of law.
Pitanje čimbenika relevantnih za procjenu ispunjavanja tog uvjeta također je pravno pitanje.
The Court has identified the following factors for determining whether goods/services are similar:
Sud je utvrdio sljedeće čimbenike za utvrđivanje sličnosti proizvoda/usluga:
their nature
njihova priroda
their intended purpose
njihova namjena
their method of use
način njihove uporabe
whether they are complementary or not
jesu li komplementarni ili ne
whether they are in competition or interchangeable
jesu li konkurentni ili zamjenjivi
their distribution channels/points of sale
njihovi distribucijski kanali / prodajna mjesta
their relevant public
njihova relevantna javnost
their usual origin.
njihovo uobičajeno podrijetlo.
All these factors are legal concepts and determining the criteria to evaluate them is also a question of law.
Svi su ti čimbenici pravni pojmovi, a utvrđivanje kriterija za njihovu procjenu pravno je pitanje.
However, it is a question of fact whether, and to what degree, the legal criteria for determining, for instance, ‘nature', are fulfilled in a particular case.
Međutim, činjenično je pitanje ispunjavanje i razina ispunjavanja pravnih kriterija za utvrđivanje npr. „prirode” u pojedinim slučajevima.
By way of example, cooking fat does not have the same nature as petroleum lubricating oils and greases even though both contain a fat base.
Na primjer, mast za kuhanje nije iste prirode kao naftna ulja i maziva za podmazivanje iako su svi proizvodi bazirani na masti.
Cooking fat is used in preparing food for human consumption, whereas oils and greases are used for lubricating machines.
Mast za kuhanje upotrebljava se za pripremu hrane za ljudsku konzumaciju, dok se ulja i maziva upotrebljavaju za podmazivanje strojeva.
Considering ‘nature' to be a relevant factor in the analysis of similarity of goods/services is a matter of law.
Stvar je prava to što se „priroda” smatra relevantnim čimbenikom u analizi sličnosti proizvoda/usluga.
However, it is a matter of fact to state that cooking fat is used in preparing food for human consumption and that oils and greases are used for machines.
Međutim, činjenica je da se mast za kuhanje upotrebljava za pripremu hrane za ljudsku konzumaciju, a ulja i maziva za podmazivanje strojeva.
It is a question of law that a conceptual coincidence between signs may render them similar for the purposes of the EUTMR, but it is a question of fact, for instance, that the word ‘fghryz' does not have any meaning for the Spanish public.
Pravno je pitanje to što konceptualna podudarnost znakova može učiniti znakove sličnima za potrebe Uredbe o žigu EU-a, no činjenica je, primjerice, da riječ „fghryz” nema nikakvo značenje za španjolsku javnost.
3.4.2 Fact and law - evidence
Činjenice i pravo - dokazi
In opposition proceedings, the parties must allege and, where necessary, prove the facts in support of their arguments.
U postupku prigovora stranke moraju navesti i po potrebi dokazati činjenice koje podupiru njihove argumente.