natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3.2.1 What is a component of a sign?
3.2.1 Što je sastavnica znaka?
3.2.2 Examination of distinctiveness 17
3.2.2 Ispitivanje razlikovnog karaktera 16
3.2.2.1 What is distinctiveness?
3.2.2.1 Što je razlikovni karakter?
3.2.2.2 Relevant point in time 18
3.2.2.2 Relevantan trenutak 18
3.2.2.3 Relevant goods and services 19
3.2.2.3 Relevantni proizvodi i usluge 18
3.2.2.4 General principles of examination of distinctiveness 19
3.2.2.4 Opća načela ispitivanja razlikovnosti 18
3.2.2.5 Examples of descriptive components 20
3.2.2.5 Primjeri opisnih sastavnica 20
3.2.2.6 Examples of laudatory components 22
3.2.2.6 Primjeri pohvalnih sastavnica 21
3.2.2.7 Examples of allusive components 22
3.2.2.7 Primjeri aluzivnih sastavnica 21
3.2.3 Specific cases 22
3.2.3 Konkretni slučajevi 22
3.2.3.1 Commonplace and banal elements 22
3.2.3.1 Uobičajeni i banalni slučajevi 22
3.2.3.2 Insignificant differences (quasi-identity) 23
3.2.3.2 Neznatne razlike (prividna istovjetnost) 22
3.2.3.3 One-letter components, numerals and short components 23
3.2.3.3 Sastavnice od jednog slova, brojevi i kratke sastavnice 22
3.2.3.4 Disclaimers 24
3.2.3.4 Odricanje od prava 23
3.2.3.5 Earlier marks, the distinctiveness of which is called into question 25
3.2.3.5 Raniji žigovi čija se razlikovnost dovodi u pitanje 24
3.3 Dominant elements of the marks 25
3.3 Dominantni elementi žigova 24
3.4 Comparison of signs 28
3.4 Uspoređivanje znakova 27
3.4.1 Visual comparison 28
3.4.1 Vizualna usporedba 27
3.4.1.1 Word mark versus word mark 28
3.4.1.1 Verbalni žig u usporedbi s verbalnim žigom 27
3.4.1.2 Word mark versus figurative mark with word elements 30
3.4.1.2 Verbalni žig u usporedbi s figurativnim žigom s verbalnim elementima 28
3.4.1.3 Purely figurative versus purely figurative signs 31
3.4.1.3 Isključivo figurativni znakovi u usporedbi s isključivo figurativnim znakovima 29
3.4.1.4 Stylised mark versus stylised mark 31
3.4.1.4 Stilizirani žig u usporedbi sa stiliziranim žigom 30
3.4.1.5 Word/figurative sign versus figurative sign 33
3.4.1.5 Verbalni/figurativni znak u usporedbi s figurativnim znakom 31
3.4.1.6 Signs consisting of a single letter 34
3.4.1.6 Znakovi koji se sastoje od jednog slova 32
3.4.1.7 Three-dimensional marks 36
3.4.1.7 Trodimenzionalni žigovi 35
3.4.2 Phonetic comparison 37
3.4.2 Fonetska usporedba 36
3.4.2.1 Signs and elements in signs that must be assessed 39
3.4.2.1 Znakovi i elementi u znakovima koji se moraju procijeniti 37
3.4.2.2 Identical/similar sounds in different order 44
3.4.2.2 Istovjetni/slični zvukovi u različitom redoslijedu 42
3.4.2.3 Signs consisting of or including foreign or invented words 45
3.4.2.3 Znakovi koji sadržavaju ili uključuju strane ili izmišljene riječi 42
3.4.2.4 Single letter signs 47
3.4.2.4 Znakovi od jednog slova 44
3.4.3 Conceptual comparison: practical criteria 47
3.4.3 Konceptualno uspoređivanje: praktični kriteriji 44
3.4.3.1 The semantic content of words 48
3.4.3.1 Semantički sadržaj riječi 45
3.4.3.2 The semantic content of parts of words 50
3.4.3.2 Semantički sadržaj dijelova riječi 48
3.4.3.3 The semantic content of misspelt words 52
3.4.3.3 Semantički sadržaj pogrešno napisanih riječi 50
3.4.3.4 The semantic content of names and surnames 53
3.4.3.4 Semantički sadržaj imena i prezimena 51
3.4.3.5 The semantic content of figurative signs, symbols, shapes and colours 56
3.4.3.5 Semantički sadržaj figurativnih znakova, simbola, oblika i boja 53
3.4.3.6 The semantic content of numbers and letters 57
3.4.3.6 Semantički sadržaj brojeva i slova 54
3.4.3.7 The semantic content of geographical names 57
3.4.3.7 Semantički sadržaj zemljopisnih imena 55
3.4.3.8 The semantic content of onomatopoeias 58
3.4.3.8 Semantički sadržaj onomatopeja 55
3.4.4 How to make a conceptual comparison 58
3.4.4 Postupak za provedbu konceptualnog uspoređivanja 56
3.4.4.1 Both marks share a word and/or expression 60
3.4.4.1 Oba žiga sadržavaju istu riječ i/ili izraz 57
3.4.4.2 Two words or terms have the same meaning but in different languages 61
3.4.4.2 Dvije riječi ili pojmovi imaju isto značenje, ali su na različitim jezicima 59
3.4.4.3 Two words refer to the same semantic term or variations thereof 62
3.4.4.3 Dvije riječi odnose se na isti semantički pojam ili njegove inačice 60
3.4.4.4 Two figurative signs, symbols and/or shapes represent the same object or idea 63
3.4.4.4 Dva figurativna znaka, simbola i/ili oblika predstavljaju isti predmet ili pojam 60
3.4.4.5 When there is a word versus a figurative sign, symbol, shape and/or colour representing the concept behind the word 64
3.4.4.5 Kada se uspoređuju riječ i figurativni znak, simbol, oblik i/ili boja koji predstavljaju koncept iza riječi 61
3.4.4.6 When the signs have a meaningful word in common that is distinctive, and one of them contains an additional word or figurative element without any meaning 64
3.4.4.6 Kad je znakovima zajednička jedna razlikovna riječ koja ima značenje, a jedan od njih sadržava i dodatnu riječ ili figurativni element bez ikakva značenja 61
3.4.5 Impact of the distinctive and dominant character of the components on the similarity of signs 65
3.4.5 Utjecaj razlikovnog i dominantnog karaktera sastavnica na sličnost znakova 62
3.4.5.1 Identifiable common element/coincidence 65
3.4.5.1 Zajednički element/podudarnost koja se može utvrditi 62
3.4.5.2 Distinctiveness and dominant character of the common elements 67
3.4.5.2 Razlikovni i dominantni karakter zajedničkih elemenata 64
3.4.5.3 Importance of additional (not common) elements 69
3.4.5.3 Važnost dodatnih elemenata (koji nisu zajednički) 66
3.4.6 Other principles to be taken into account in the comparison of signs 70
3.4.6 Druga načela koja treba uzeti u obzir pri usporedbi znakova 67
3.4.6.1 Impact of word elements versus figurative elements on the visual and conceptual comparison 70
3.4.6.1 Utjecaj verbalnih elemenata u usporedbi s figurativnim elementima na vizualnu i konceptualnu usporedbu 67
3.4.6.2 Beginning of the signs in the visual and phonetic comparison 76
3.4.6.2 Počeci znakova u vizualnoj i fonetskoj usporedbi 72
3.4.6.3 Short signs 78
3.4.6.3 Kratki znakovi 74
4 Dissimilarity of Signs 86
4 Različitost znakova 81
4.1 Introduction 86
4.1 Uvod 81
4.2 Scenarios for dissimilarity 86
4.2 Slučajevi različitosti 82
4.2.1 No element in common 86
4.2.1 Nema zajedničkog elementa 82
4.2.2 Overlap in a negligible element 87
4.2.2 Preklapanje u zanemarivom elementu 82
4.2.3 Overlap in a verbal element not noticeable due to high stylisation 87
4.2.3 Preklapanje u verbalnom elementu nije primjetno zbog izražene stilizacije 83
4.2.4 Overlap in other irrelevant aspects 88
4.2.4 Preklapanje u drugim nevažnim aspektima 84
4.2.5 Overlap in a non-distinctive element 90
4.2.5 Preklapanje u nerazlikovnom elementu 85
1 General Principles of the Trade Mark Comparison
Opća načela uspoređivanja žigova
1.1 Overview
Pregled
This chapter deals with the comparison of signs.
U ovom je poglavlju riječ o uspoređivanju znakova.
The purpose of comparing signs is to determine if the signs are identical (see paragraph 2 below), similar (see paragraph 3 below), or dissimilar (see paragraph 4 below).
Svrha je uspoređivanja znakova utvrditi jesu li znakovi istovjetni (vidjeti odlomak 2. u nastavku), slični (vidjeti odlomak 3. u nastavku) ili različiti (vidjeti odlomak 4. u nastavku).
The identity of trade marks is a prerequisite for applying the provision of Article 8(1)(a) EUTMR (‘double identity').
Istovjetnost žigova preduvjet je za primjenu odredbe članka 8. stavka 1. točke (a) Uredbe o žigu EU-a („istovjetnost”).
Goods or services also have to be identical.
Proizvodi i usluge također moraju biti istovjetni.
The similarity (or identity) of signs is a necessary condition for it to be found that there is a likelihood of confusion for the purposes of Article 8(1)(b) EUTMR (23/01/2014, C558/12 P, WESTERN GOLD / WeserGold et al., EU:C:2014:22, § 44).
Sličnost (istovjetnost) znakova neophodan je uvjet kako bi se utvrdilo da postoji vjerojatnost dovođenja u zabludu u smislu članka 8. stavka 1. točke (b) Uredbe o žigu EU-a (23/01/2014, C558/12 P, WESTERN GOLD / WeserGold et al., EU:C:2014:22, § 44).
If the signs are dissimilar, an examination of likelihood of confusion will stop at this point.
Ako su znakovi različiti, ispitivanje postojanja vjerojatnosti dovođenja u zabludu završava u tom trenutku.
Whether a likelihood of confusion exists depends on an assessment of several interdependent factors, including (i) similarity of the goods and services, (ii) the relevant public, (iii) similarity of the signs, taking into account their distinctive and dominant elements and (iv) the distinctiveness of the earlier mark.
Postojanje vjerojatnosti dovođenja u zabludu ovisi o procjeni nekoliko međusobno ovisnih čimbenika uključujući: (i.) sličnost proizvoda i usluga, (ii.) relevantnu javnost, (iii.) sličnost znakova, uzimajući u obzir njihove razlikovne i dominantne elemente i (iv.) razlikovnost ranijeg žiga.
1.2 Structure
Struktura
If the signs are not identical (see paragraph 2 below) it must be determined whether they are similar or dissimilar.
Ako znakovi nisu istovjetni (vidjeti odlomak 2. u nastavku), potrebno je utvrditi jesu li slični ili različiti.
A global appreciation of the visual, aural or conceptual similarity of the marks in question must be based on the overall impression given by them, bearing in mind their distinctive and dominant components (11/11/1997, C251/95, Sabèl, EU:C:1997:528, § 23).
Općenito priznavanje vizualne, zvučne ili konceptualne sličnosti predmetnih žigova mora se temeljiti na cjelokupnom dojmu žigova pri čemu se moraju uzeti u obzir njihove razlikovne i dominantne sastavnice (11/11/1997, C251/95, Sabèl, EU:C:1997:528, § 23).
A comparison of trade marks must integrate, therefore, an assessment of the distinctive character and dominance of their elements, if any, and the impact of their overall impression.
Uspoređivanje žigova stoga mora sjedinjavati procjenu razlikovnog karaktera i dominantnosti njihovih elemenata, ako postoje, i utjecaja njihova ukupnog dojma.
A comparison of trade marks should, in principle, contain the following considerations: an assessment of the distinctive and dominant character of the coinciding and differing elements, their commonalities and differences, and a final conclusion that is reached after the assessment of the impact of distinctive/dominant elements on the overall impression of the signs.
Uspoređivanje žigova trebalo bi u načelu sadržavati sljedeća razmatranja: procjenu razlikovnog i dominantnog karaktera elemenata koji se podudaraju i razlikuju, njihova zajednička obilježja i razlike te konačni zaključak koji se donosi nakon procjene utjecaja razlikovnih/dominantnih elemenata o ukupnom dojmu znakova.
It might also be useful to tackle these issues by means of addressing the relevant arguments of the parties, if raised, in the comparison of signs.
Moglo bi biti korisno pristupiti tim pitanjima razmatranjem relevantnih tvrdnji stranaka u pogledu uspoređivanja znakova, ako su iznesene.
The order of the examination at the ‘comparison of signs' stage should not be predetermined but rather, depending on the particular context, adjusted to provide logical coherence to the decision.
Redoslijed ispitivanja u fazi uspoređivanja znakova ne bi trebao biti prethodno određen nego, ovisno o određenom kontekstu, prilagođen kako bi omogućio donošenje logične odluke.
Nevertheless, with the aim of having a consistent decision format that follows, where possible, a similar structure, the following order is appropriate for the majority of cases.
Ipak, kako bi se postigao dosljedan format odluke koji se, ako je moguće, pridržava slične strukture, sljedeći je redoslijed prikladan u većini slučajeva.
i. Representation/description of the signs
Prikaz/opis znakova
As a preliminary step, the signs should be portrayed in a table, followed by a short description of the marks (if necessary).
Početni bi korak trebao biti prikaz znakova u tablici uz kratak opis žigova (ako je potrebno).
The purpose of this chapter is to identify the type of signs (word marks, figurative marks) and their elements in order to establish a framework for comparison (‘what is there?').
Svrha je ovog poglavlja utvrditi vrste znakova (verbalni žigovi, figurativni žigovi) i njihove elemente kako bi se utvrdio okvir za uspoređivanje („što je u njemu?”).
Since the marks are reproduced in the table, a separate description is not necessary.
S obzirom na to da se žigovi prikazuju u tablici, nije potreban zaseban opis.
It might, for example, be better placed within the visual/phonetic and conceptual comparison or the assessment of the distinctive or dominant elements.
Možda bi ga primjerice bilo bolje smjestiti u vizualnu/fonetičku i konceptualnu usporedbu ili procjenu razlikovnih ili dominantnih elemenata.
How detailed the description is depends on the case.
Razina pojedinosti opisa ovisi o slučaju.
However, a separate description as a preliminary point might be useful to correctly define the framework of the analysis of similarity of the marks to avoid that an element of either sign is overlooked.
Međutim, zaseban opis kao početna točka mogao bi biti koristan za točno definiranje okvira analize sličnosti žigova radi izbjegavanja da se previdi neki element znakova.
ii. Inherent distinctiveness/dominance of elements of both marks
Svojstven razlikovni/dominantni karakter elemenata obaju žigova
Importantly, the distinctiveness of the earlier mark as a whole (including the issue of acquired distinctiveness) must be distinguished from the distinctiveness of the components of the marks (see paragraph 3.2 below).
Važno je naglasiti da se razlikovni karakter ranijeg žiga u cijelosti (uključujući pitanje stečenog razlikovnog karaktera) mora razlikovati od razlikovnog karaktera sastavnica žigova (vidjeti odlomak 3.2.
1.4 Possible outcome of the comparison
Mogući ishod uspoređivanja
The comparison of signs leads to the finding of one of the following three outcomes: identity, similarity or dissimilarity.
Uspoređivanje znakova dovodi do utvrđivanja jednog od sljedeća tri ishoda: istovjetnosti, sličnosti ili različitosti.
The result is decisive for further examination of the opposition as it has the following implications.
Rezultat je ključan za daljnje ispitivanje prigovora jer ima sljedeće posljedice.
A finding of identity between signs leads to absolute protection according to Article 8(1)(a) EUTMR if the goods and/or services are also identical.
Utvrđivanje istovjetnosti znakova dovodi do potpune zaštite u skladu s člankom 8. stavkom 1. točkom (a) Uredbe o žigu EU-a ako su proizvodi i/ili usluge također istovjetni.
A finding of similarity (or identity) leads to the opening of the examination on likelihood of confusion in accordance with Article 8(1)(b) EUTMR.
Utvrđivanje sličnosti (ili istovjetnosti) dovodi do pokretanja ispitivanja vjerojatnosti dovođenja u zabludu u skladu s člankom 8. stavkom 1. točkom (b) Uredbe o žigu EU-a.
The finding of dissimilarity in all three aspects excludes the likelihood of confusion.
Utvrđivanje različitosti isključuje vjerojatnost dovođenja u zabludu u sva tri aspekta.
There is no need to examine further prerequisites of Article 8(1)(b) EUTMR.
Nema potrebe za daljnjim ispitivanjem preduvjeta članka 8. stavka 1. točke (b) Uredbe o žigu EU-a.
If there is some degree of similarity at one or more of the three levels, then the signs cannot be declared dissimilar overall (02/12/2009, T434/07, Solvo, EU:T:2009:480, § 50-53).
Ako sličnost postoji u određenoj mjeri na barem jednoj od tih triju razina, znakovi se ne mogu u potpunosti proglasiti različitima (02/12/2009, T434/07, Solvo, EU:T:2009:480, § 50-53).
The comparison has to lead to a finding on the degree of this similarity in every aspect of the comparison (visual, aural and conceptual).
Uspoređivanje mora dovesti do zaključka o razini sličnosti u svakom aspektu usporedbe (vizualnom, zvučnom i konceptualnom).
The finding on the level of similarity of the marks can be decisive for the outcome of the decision.
Zaključak o razini sličnosti žigova može biti odlučujući za ishod odluke.
The examiner should be aware, that not ‘any similarity' can lead to likelihood of confusion, even for identical goods and/or services (interdependence principle).
Ispitivač bi trebao biti svjestan da ne može „bilo koja sličnost” dovesti do vjerojatnosti dovođenja u zabludu, čak i za istovjetne proizvode i/ili usluge (načelo međuovisnosti).
The finding of the level of similarity of the marks will make the decision more understandable.
Zaključak o razini sličnosti žigova učinit će odluku razumljivijom.
For example, the final finding that there is no likelihood of confusion for identical/highly similar goods and/or services is easier to understand in the overall assessment if the marks were previously held as only ‘similar to a low degree'.
Na primjer, konačni zaključak prema kojemu nema vjerojatnosti dovođenja u zabludu za istovjetne / iznimno slične proizvode i/ili usluge jednostavnije je razumjeti u cjelokupnoj procjeni ako su se žigovi prethodno smatrali samo „sličnima u manjoj mjeri”.
It is especially important to emphasise in each comparison the degree of similarity of marks if it is high (above average) or low (below average).
Posebno je važno u svakoj usporedbi naglasiti razinu sličnosti žigova ako je visoka (iznad prosjeka) ili niska (ispod prosjeka).
However, even if the level of similarity is average, the decision should state this, to avoid misunderstandings.
Međutim, čak i ako je razina sličnosti prosječna, u odluci to treba navesti kako ne bi došlo do nesporazuma.
A mere statement that ‘the marks are similar' is not clear as it can be interpreted in two ways - either in the sense that they are similar to an average degree, or just in the general sense that there is (some) similarity allowing for further examination.
Sama izjava da su „žigovi slični” nije jasna jer se može protumačiti na dva načina - u smislu da su slični u prosječnoj mjeri ili samo u općenitom smislu da su (donekle) slični, što omogućuje dodatno ispitivanje.
If the word ‘similar' is used without further qualification, the meaning must be explained.
Ako se riječ „sličan” upotrebljava bez dodatnih svojstava, potrebno je objasniti značenje.
The three levels of similarity are low/average/high.
Tri su razine sličnosti: niska / prosječna / visoka.
Synonyms can be used as far as they are clear (e.g. average = medium), however, it has to be noted that the term ‘enhanced' is not a synonym for ‘high'.
Sinonimi se mogu upotrebljavati ako su jasni (npr. prosječan = srednji), međutim, mora se istaknuti da pojam „poboljšan” nije sinonim za „visok”.
Moreover, nothing prohibits examiners from assessing the similarity further, like ‘only very low' or ‘high degree of similarity, almost identical' if this supports the outcome.
Štoviše, ispitivačima nije zabranjeno dodatno procijeniti sličnost, npr. „tek vrlo niska” ili „visoka razina sličnosti, gotovo istovjetan”, ako to doprinosi ishodu.
The wording, however, must be as clear as possible.
Međutim, formulacija mora biti što jasnija.
This is not the case for expressions like ‘not particularly high', which can be understood in two ways - in this example not as high as ‘average' or just ‘low'.
Situacija nije takva u izrazima kao što je „nije posebno visoka”, što se može shvatiti na dva načina - u ovom primjeru, nije visoka kao „prosjek” ili jednostavno „niska”.
The level of similarity must be established for each aspect of the comparison (visual/phonetic/conceptual), since the particular field (e.g. the visual or phonetic similarity) may be decisive for the purposes of the overall assessment, depending on how the goods are purchased (see the Guidelines, Part C, Opposition, Section 2, Double Identity and Likelihood of Confusion, Chapter 7, Global Assessment, paragraph 4).
Razina sličnosti mora se utvrditi za svaki aspekt usporedbe (vizualni / fonetski / konceptualni) jer određeno područje (npr. vizualna ili fonetska sličnost) može biti odlučujuće u svrhu cjelokupne procjene, ovisno o tome kako se proizvodi kupuju (vidjeti Smjernice, dio C, Prigovor, odjeljak 2., Istovjetnost i vjerojatnost dovođenja u zabludu, poglavlje 7., Cjelovita procjena, odlomak 4.).
After the level of similarity has been defined (for the visual, phonetic and conceptual comparison), a conclusion can be added (if applicable), stating that ‘since the marks have been found similar in at least one aspect of the comparison', examination of the likelihood of confusion will proceed.
Nakon utvrđivanja razine sličnosti (za vizualnu, fonetsku i konceptualnu usporedbu), može se dodati zaključak (ako je primjenjivo) u kojemu se navodi da „budući da je utvrđeno da su žigovi slični u najmanje jednom aspektu usporedbe”, nastavlja se ispitivanje vjerojatnosti dovođenja u zabludu.
1.5 Signs to be compared and negligible elements
Znakovi za uspoređivanje i zanemarivi elementi
When assessing identity or similarity, the signs have to be compared in the form in which they are protected, that is, in the form in which they are registered/applied for.
Prilikom procjene istovjetnosti ili sličnosti, znakovi se moraju uspoređivati u obliku u kojem su zaštićeni, tj. u obliku u kojem su registrirani/prijavljeni za registraciju.
The actual or possible use of the registered marks in another form is irrelevant when comparing signs (09/04/2014, T623/11, Milanówek cream fudge, EU:T:2014:199, § 38).
Stvarna ili moguća upotreba registriranih žigova u drugom obliku nevažna je pri uspoređivanju znakova (09/04/2014, T623/11, Milanówek cream fudge, EU:T:2014:199, § 38).
For the effect of disclaimers, see paragraph 3.2.3.3 below.
Za učinak odricanja od prava vidjeti odlomak 3.2.3.3.
Consequently, it is wrong to discard comparing elements of signs just because they are, for example, smaller than other elements in the signs (unless they are negligible as explained below) or because they are non-distinctive (12/06/2007, C334/05 P, Limoncello, EU:C:2007:333, § 41-42; 13/12/2011, T61/09, Schinken King, EU:T:2011:733, § 46).
Stoga je pogrešno odbaciti usporedbu elemenata znakova samo jer su, primjerice, manji od drugih elemenata u znakovima (osim ako su zanemarivi kao što je opisano u nastavku) ili jer nisu razlikovni (12/06/2007, C334/05 P, Limoncello, EU:C:2007:333, § 41-42; 13/12/2011, T61/09, Schinken King, EU:T:2011:733, § 46).
Exceptionally, in the event of negligible elements, the Office may decide not to take such elements into consideration for the purposes of the actual comparison, after having duly reasoned why they are considered negligible (12/06/2007, C334/05 P, Limoncello, EU:C:2007:333, § 42).
Iznimno, u slučaju zanemarivih elemenata Ured može odlučiti da te elemente neće uzeti u obzir u svrhu stvarne usporedbe nakon valjanog obrazloženja zašto ih se smatra zanemarivima (12/06/2007, C334/05 P, Limoncello, EU:C:2007:333, § 42).
This is especially important where the negligible element is the common element in the signs.
To je posebno važno kada je zanemarivi element zajednički element znakova.
The notion of negligible elements should be interpreted strictly and, in the event of any doubt, the decision should cover the signs in their entirety.
Pojam zanemarivih elemenata treba strogo tumačiti, a u slučaju sumnje, odluka mora obuhvatiti znakove u njihovoj cijelosti.
The Office considers that a negligible element refers to an element that, due to its size and/or position, is not noticeable at first sight or is part of a complex sign with numerous other elements (e.g. beverage labels, packaging) and, therefore, very likely to be disregarded by the relevant public.
Ured smatra da se zanemarivi element odnosi na element koji se zbog svoje veličine i/ili položaja ne primjećuje na prvi pogled ili koji je dio složenog znaka s brojnim drugim elementima (npr. etikete na pićima, ambalaža itd.) i stoga je vrlo vjerojatno da ga relevantna javnost zanemaruje.
It should also be noted that informative indications that the mark is registered (such as the symbols ‘™' and ‘®') are not considered part of the mark (see the Guidelines, Part B, Examination, Section 2, Formalities).
Valja napomenuti da se informativne naznake da je žig registriran (kao što su simboli „™” i „®”) ne smatraju dijelom žiga (vidjeti Smjernice, dio B, Ispitivanje, odjeljak 2., Formalnosti).