natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tables 4 and 5 show input parameters used for the intersection sight distance analysis and the analysis of sight distance on circulatory roadways.
U tablicama 4. i 5. prikazane su vrijednosti ulaznih parametara ispitivanja preglednosti na ulasku u kružno raskrižje i preglednosti u kružnom raskrižju.
Input parameters are shown in Figure 8: - a: distance of the driver's eye from the entrance line - b: distance of the driver's eye from the right curb of the
Slikoviti prikaz ulaznih parametra dan je na slici 8., a njihovo značenje je: - a: odmak oka vozača od iscrtane linije na ulasku u kružno
adjacent left approach leg from the roadway curb - c(2): distance of vehicle 2 circling around the circulatory
- c(2): odmak vozila 2 koje kruži po kružnom kolniku širine šk od
roadway from the curb of the central island - h(0): height of the driver's eye - h(1): obstacle height - d(1): path length of vehicle 1 entering the roundabout from
ruba središnjeg otoka; - h(0): visina oka vozača; - h(1): visina prepreke; - d(1): duljina puta vozila 1 koje ulazi u raskrižje sa susjednog
the adjacent left approach leg - d(2): path length of vehicle 2 circling around the circulatory
lijevog privoza; - d(2) :duljina puta vozila 2 koje kruži po kružnom kolniku.
Sight distance analysis parameters
Parametri ispitivanja preglednosti
middle of the stopping line
sredina crte zaustavljanja
Intersection sight distance analysis parameters
Parametri ispitivanja preglednosti na ulasku u raskrižje
Sight distance analysis parameters for circulatory roadways
Parametri ispitivanja preglednosti pri vožnji po kružnom kolniku
Analysis results
Rezultati ispitivanja
Vehicle path lengths applied, and the resulting clear vision areas, are shown in Figure 9.
Primijenjene vrijednosti duljina puta vozila i rezultirajuća polja preglednosti prikazani su na slici 9.
Length limitation of the left arm of the sight triangle at 5 m from the junction entry, defined by Austrian guidelines [3], resulted in the length d(1) of 33.9 m, while for the d(2) the length of 35 meters was adopted (Figure 9.
Ograničenje duljine lijevog kraka trokuta preglednosti na 5 m od ulaska u raskrižje, definirano austrijskim smjernicama [3], rezultiralo je duljinom preglednosti d(1) od 33,9 m, dok je za duljinu d(2) usvojena vrijednost od 35 m (slika 9.
The clear vision area at roundabout entry, constructed in accordance with instructions from French guidelines [4], is shown in Figure 9.
Polje preglednosti na ulasku u kružno raskrižje konstruirano prema uputama danim u francuskim smjernicama [4] prikazano je na slici 9.
b. According to the 2014 Croatian guidelines [2], the smallest recommended sight distance to the left and on the circulatory roadway (d(2) and d) is 40 meters, while the length applied for forward sight distance at entry analysis (d(2)) amounts to 50 m (Figure 9.
b. Prema hrvatskim smjernicama iz 2014., najmanje preporučene duljine preglednosti ulijevo i na kružnom kolniku (d(2) i d) iznose 40 m, dok duljina koja se primjenjuje pri ispitivanju čelne preglednosti (d(2)) iznosi 50 m (slika 9.
Assuming that the driving speed of the vehicle with the right of way amounts to V1 = 40 km/h and V2 = V4 = 25 km/h [20, 21], and the zero percent longitudinal slope in the intersection zone, the sight distances defined in accordance with American guidelines amount to d(1) = 45.2 m, d(2) = 34.8 m, and d = 24.6 m (Figure 9.d) [5], while according to Serbian regulations [6] they amount to d(1) = 40.6 m and d(2) = d = 25.3 m (Figure 9.
Uz pretpostavku brzina kretanja vozila s prednošću prolaska od V1 = 40 km/h te V2 = V4 = 25 km/h ([20, 21]) i uzdužnog nagiba nivelete od 0 % u zoni raskrižja, duljine preglednosti definirane prema američkim smjernicama iznose d(1) = 45,2 m, d(2) = 34,8 m, d = 24,6 m (slika 9.d) [5], dok duljine preglednosti definirane prema srpskom pravilniku [6] iznose d(1) = 40,6 m i d(2) = d = 25,3 m (slika 9.
Due to a large deflection angle of the considered intersection (β = 69°), the applied length d(2) is 20 meters (Figure 9.f) [7, 8] when the clear vision area is defined according to Swiss standards.
Uslijed velikog kuta defleksije na razmatranom raskrižju (β = 69°), u konstrukciji polja preglednosti prema švicarskim normama primijenjena je duljina preglednosti d(2) od 20 m (slika 9.f) [7, 8].
The resulting total surfaces of clear vision areas, defined for the required intersection sight distance on one roundabout
Rezultirajuće ukupne površine polja preglednosti za preglednost na jednom ulazu i preglednost na kružnom kolniku prikazane su na slici 9. i u tablici 6.
approach, and for the required sight distance on the circulatory roadway, are shown in Figure 9 and in Table 6.
Od razmatranih dokumenata koji opisuju ispitivanje preglednosti u kružnom kolniku, najveću površinu polja preglednosti preporučuju hrvatske smjernice iz 2014. godine (432 m2) [2].
The area of the forward sight distance at entry defined according to the instructions given in [2] is 635 m2, while the area of sight distance to the left is 360 m2.
Najveću udaljenost definira polje čeone preglednosti određeno prema hrvatskim smjernicama iz 2014. godine [2] (12 m), a najmanju polje preglednosti na ulasku definirano prema švicarskim normama [7, 8] (0 m).
The longest distance is defined by the area of forward sight distance at entry determined by the 2014 Croatian guidelines [2] (12 m), and the smallest one is defined for the intersection sight distance in accordance with Swiss standards [7, 8] (0 m).
Definiranjem polja preglednosti moguće je ispitati i ispunjenje uvjeta oblikovanja središnjeg otoka, tj. zaklanjanja linije pogleda prema nasuprotnom izlazu iz izvangradskog kružnog raskrižja.
These significant discrepancies are the direct result of differences in the sight distance analyses approach between the analysed documents, and different path lengths of vehicles with the right of way (20 - 50 m).
Rezultirajuća polja preglednosti definirana prema austrijskim i francuskim smjernicama te švicarskim normama ispunjavaju uvjete oblikovanja središnjeg otoka opisane u poglavlju 2.2.2.
As shown in Figure 9, the requirement for line interference is met in fields defined according to Austrian, American and French guidelines, Serbian regulations, and Swiss norms.
Uvjet zaklanjanja linije pogleda prema nasuprotnom izlazu iz raskrižja nije ispunjen kod polja preglednosti definiranih prema hrvatskim smjernicama iz 2014. godine.
The resulting clear vision areas defined in accordance with Austrian and French guidelines, and in Swiss standards, fulfil the central
Prema hrvatskim smjernicama radi osiguranja zahtijevane čeone preglednosti središnji otok smije sadržavati prepreke preglednosti tek na
State Austria France Croatia USA Serbia Switzerland Area
Država Austrija Francuska Hrvatska SAD Srbija Švicarska Površina
State Austria France Croatia USA Serbia Switzerland
Država Austrija Francuska Hrvatska SAD Srbija Švicarska
Minimum distance [m]
Najmanja udaljenost [m]
Austria USA
Austrija SAD
Switzerland France
Švicarska Francuska
island design requirements described in Chapter 2.2.2.
udaljenosti većoj od 12,04 m od rubnjaka (slika 9.
At that, the correct design of the central island is disabled, i.e. the line of sight towards the opposing exit is disrupted by placing visibility obstacles within the central island.
Time se onemogućava ispravno oblikovanje središnjeg otoka, tj. prekid linije pogleda prema nasuprotnom izlazu postavljanjem prepreka preglednosti unutar središnjeg otoka.
This problem becomes insignificant by increasing the outer radius of single-lane roundabouts.
Povećanjem vanjskog polumjera jednotračnog kružnog raskrižja taj problem gubi na važnosti.
Austrian and American guidelines, and Serbian regulations, analyse visibility towards the vehicle with the right of way approaching the junction from the adjacent left
Od razmatranih dokumenata samo austrijske i američke smjernice te srpski pravilnik ispituju i preglednost prema vozilu s prednošću prolaska koje se približava raskrižju sa susjednog lijevog privoza.
Such an approach gives the stopping sight distance values in accordance with the expected speed profile at intersection (dependent on the applied roundabout design elements).
puta vozila koje su u skladu s očekivanim profilom brzine na raskrižju, a koji ovisi o primijenjenim geometrijskim elementima oblikovanja raskrižja.
According to American and Croatian guidelines, and as per Serbian regulations, the determination on the vehicle speed on the trajectory through the intersection (the so called fastest path vehicle speed - highest theoretical speed through the roundabout) is an indispensable part of performance check in roundabout design.
Prema američkim smjernicama i srpskom pravilniku, ali i prema hrvatskim smjernicama, određivanje brzine vozila na putanji kroz raskrižje (takozvane provozne brzine - najveće teoretske brzine prolaska kroz kružno raskrižje) neizostavan je dio provjere performansi projektiranog kružnog raskrižja.
Unlike American guidelines and Serbian regulations, Croatian guidelines do not use this fastest path vehicle speed in the sight distance analysis.
Za razliku od američkih smjernica i srpskog pravilnika, prema hrvatskim se smjernicama ta provozna brzina ne koristi u ispitivanju preglednosti.
This can lead to over-dimensioned sight distances and clear vision areas, especially when analysing sight distance on a circulatory roadway, and ultimately to noncompliance with requirements concerning obstruction of the line of sight towards the opposing suburban roundabout exit.
To može dovesti do predimenzioniranih duljina preglednosti i površina polja preglednosti, pogotovo pri ispitivanju preglednosti u kružnom kolniku, a u konačnici i do neispunjenja uvjeta zaklanjanja linije pogleda prema nasuprotnom izlazu iz izvangradskog kružnog raskrižja.
In regard to the aforementioned and the fact that the clear vision area for forward sight distance at entry (defined only in Croatian guidelines) greatly overlaps with the clear vision area that must be ensured for the drivers moving through the circulatory roadway, the issue of validity of performing such an analysis on single-lane suburban roundabouts, by applying the input parameter value recommended by the new Croatian guidelines, may be raised.
Zbog svega navedenog i činjenice da se polje čeone preglednosti (čije definiranje od razmatranih dokumenata predviđaju samo hrvatske smjernice) većim dijelom preklapa s poljem preglednosti koje je potrebno osigurati za vozače koji se kreću po kružnom kolniku, postavlja se pitanje opravdanosti provođenja tog ispitivanja na jednotračnim izvangradskim kužnim raskrižjima, odnosno primjena vrijednosti ulaznih parametara preporučenih novim hrvatskim smjernicama.
Clear vision areas on a single-lane suburban roundabout (Rv = 20 m, sk = 6 m)
Polja preglednosti na jednotračnom izvangradskom kružnom raskrižju (Rv = 20 m, šk = 6 m)
Mario Galić, MCE
Mario Galić, dipl.ing.građ.
Prof. Ivica Završki, PhD. CE
Zavod za organizaciju, tehn.
Department of Construction Management zavrski@grad.hr
Ivica Završki, dipl.ing.građ.
University J. J. Strossmayer in Osijek
Zavod za organizaciju i ekonomiku građenja zavrski@grad.hr
Preliminary note
Građevinski fakultet Osijek
This particularly concerns complex project environments where resources (construction machines) have to be allocated to several construction projects at different phases and with different priorities.
To se naročito odnosi na složena projektna okruženja gdje je potrebno provesti alokaciju resursa (strojeva) na više građevinskih projekata u njihovim raznim fazama i prioritetima.
The authors propose a model based on the multicriteria optimisation algorithm and the ranking of scenarios involving sub-optimal programs for serial multi-channel operation of construction machines, with a fixed number of machines for final selection, and with separation of the optimum program and/or program scenario cross-sections in complex environment.
U radu se predlaže model koji se zasniva na algoritmu višekriterijske optimizacije i rangiranja scenarija suboptimalnih programa serijskog višekanalnog rada građevinskih strojeva pri konačnom broju strojeva za izbor, te izlučivanje presjeka optimalnih programa i/ili scenarija programa u složenom okruženju.
Key words: allocation, binary program, construction machinery, optimization, queues, scenarios
Ključne riječi: alokacija, binarni program, građevinski strojevi, optimizacija, redovi čekanja, scenariji
Scenarijski simulacijski model za optimalnu alokaciju građevinskih strojeva
Scenario simulation model for optimized allocation of construction machinery
Metode optimizacije imaju veliku važnost pri sužavanju izbora resursa na konačni i pri alokaciji resursa u svim fazama projekata.
Optimization methods for narrowing down the choice of resources, and for their allocation, are highly important in all phases of construction projects.
To se naročito odnosi na složena projektna okruženja gdje je potrebno provesti alokaciju resursa (strojeva) na više građevinskih projekata u njihovim raznim fazama i prioritetima.
This particularly concerns complex project environments where resources (construction machines) have to be allocated to several construction projects at different phases and with different priorities.
U radu se predlaže model koji se zasniva na algoritmu višekriterijske optimizacije i rangiranja scenarija suboptimalnih programa serijskog višekanalnog rada građevinskih strojeva pri konačnom broju strojeva za izbor, te izlučivanje presjeka optimalnih programa i/ili scenarija programa u složenom okruženju.
The authors propose a model based on the multicriteria optimisation algorithm and the ranking of scenarios involving sub-optimal programs for serial multi-channel operation of construction machines, with a fixed number of machines for final selection, and with separation of the optimum program and/or program scenario cross-sections in complex environment.
Ključne riječi: alokacija, binarni program, građevinski strojevi, optimizacija, redovi čekanja, scenariji
Key words: allocation, binary program, construction machinery, optimization, queues, scenarios
Scenario simulation model for optimized allocation of construction machinery
Scenarijski simulacijski model za optimalnu alokaciju građevinskih strojeva
Decision-making for the final choice or narrowing down the choice of construction machinery applicable for a certain construction work is an everyday problem for site managers, as well as for the company management teams [1].
Odluka ili sužavanje širega na uži te konačni izbor strojeva za angažman na određenim građevinskim radovima svakodnevni je problem koji moraju rješavati inženjeri na gradilištu, ali i menadžment građevinskih tvrtki [1].
The dynamic and stochastic environment of construction projects further aggravates the decision making processes and renders them more complex.
Dinamičnost i stohastičko okruženje građevinskih projekata otežavaju i kompliciraju proces odluke.
The complexity is particularly evident in situations when the task is to allocate machines to simultaneous projects that are at various stages of realisation.
Kompleksnost je naročito izražena u situacijama kada je potrebno ponuditi alokaciju strojeva istovremenim projektima koji su u različitim fazama.
Relying exclusively on the experience of engineers is often considered acceptable in such situations but, unfortunately, the responsibility which follows this kind of decision-making is also often a subject of subsequent discussions.
U takvim se slučajevima često oslanja na iskustvo inženjera, no odgovornost koja slijedi takvom načinu odlučivanja također često bude predmet naknadne rasprave.
Appropriate modelling and simulation methods and techniques are a logical choice in such situations.
Metoda modeliranja i simulacije u takvim je situacijama logičan izbor.
However, an isolated optimization of individual projects cannot offer a final optimum solution to an overall problem (involving all projects under consideration) [4].
No, optimizacija pojedinačnih sistema (projekata) ne može ponuditi konačno optimalno rješenje cjelovitog problema (svih projekata koji se razmatraju) [4].
The constraining impacts the projects have on one another must therefore be considered.
Potrebno je uzeti u obzir međusobne ograničavajuće veze među projektima koji se razmatraju.
In addition, the optimization should provide not only an optimum program (solution), but also all sub-optimum programs (scenarios).
Također, pri optimizaciji potrebno je osim optimalnog programa zabilježiti i sve suboptimalne programe (scenarije).
These scenarios should be ranked using the predefined criteria (objective functions of the optimization) in order to enable the right-timed intervention for choosing alternative solutions, in case the optimum program fails or the input parameters change considerably.
Scenarije treba rangirati prema usvojenim kriterijima (funkcijama ciljeva optimizacije) kako bi se tijekom bilo koje promjene pri odabranome programu unaprijed znala alternativa.
In this way, the planning takes into account the risk of cancellation of the selected program, and allows for flexible planning of individual projects, and the system as a whole.
Ovakvim načinom planiranja uzima se u obzir i rizik otkazivanja odabranog programa i omogućava se prilagodljivost pojedinačnih programa, ali i cjelokupnog sustava.
Areas (sections) of satisfactory sub-optimum programs of individual projects, as well as the overlap of sub-optimum programs of all projects, constitute the pool of solutions for further analysis and final decision-making (Figure 1).
Područja suboptimalnih programa (presjek) pojedinih projekata, kao i preklapanje suboptimalnih programa svih projekata, označavaju područje za analizu pri odabiru konačnog programa (slika 1.).
Schematic of an optimum program in a multi-project environment
Shematski prikaz optimalnog programa u višeprojektnom okruženju
The authors developed their optimization model taking into account the aforementioned assumptions.
Model je baziran na dvije uobičajene metode optimizacije u području operacijskog
2. Queueing Theory - the objective function is to ensure
2. Metode optimizacije za konačni izbor strojeva
The primary objective of the model is to establish the cross-sectional area of optimum and sub-optimum programs, or to confirm that the cross-section involving all related active projects within the portfolio does not exist.
Time Coupling Method - TCM III) kombinirajući teoriju ograničenja, metodu kritičnog lanca s metodom kritičnog puta za analizu odnosa ukupnog trajanja i troškova projekta.
This algorithm has proven to be useful for minimization of labour costs, and for estimation of the total increase of project realisation costs.
Prostorno ograničenje gradilišta karakterističan je rubni uvjet za izbor strojeva, što su u svom radu elaborirali autori Jang i ostali [6].
Various structural constraints, and relations among various objective functions, are the main generators and motivators for development of new optimization algorithms, and for modification of verified ones.
Linearno programiranje, kao najčešće primjenjivana metoda optimizacije operacijskih istraživanja u inženjerskim strukama, određeno je modelima problema s linearnim ciljem i strukturnim ograničenjima [10].
Spatial constraints of construction sites are a typical boundary condition for machine optimization and allocation, as elaborated by Jang et al. [6].
Oblik varijabli optimizacije razdvajaju linearno programiranje na cjelobrojno i necjelobrojno, te njihovu kombinaciju mješovitog linearnog programiranja [11].
Previous research [7-9] highlights the importance of the optimization evolution recording, with sub-optimum programs as possible alternatives for the optimum program, especially in cases of resource allocation in repetitive operations.
No, u domeni cjelobrojnog linearnog programiranja postoji i binarno linearno programiranje koje služi za optimizaciju raznih problema uključivanjem i isključivanjem slučajeva (0 i 1).
Linear Programming (LP), being the most popular optimization method in engineering circles, is defined by the models involving
Dakle, u binarnom linearnom programiranju varijable su
problems with the linear objective function and structural constraints [10].
kombinacije slučajeva programa.
In the domain of ILP, we also have an optimization method for various problems based on inclusion and exclusion of variables (0 and 1), which is known as the binary linear programming (BLP).
Autori Mansini i ostali [12] u pregledu dvadesetogodišnje primjene linearnog programiranja za optimizaciju portfelja zaključili su da: - varijable ključne za donošenje odluke treba izraziti u odnosu
In BLP, variables are combinations of feasible programs (scenarios).
na funkciju cilja, - stvarni ulazni podaci impliciraju primjenu cjelobrojnog i
expressed in relation to the objective function, and
binarnog linearnog programa uz nužno pojednostavljenje
- Real-time input parameters imply application and necessary
računalnog rješavanja takvih problema.
The authors also point to the importance of the simplified input of initial parameters and control of the model, through which the model will take into consideration high dynamism of project environment.
Također su se osvrnuli na nužnost osiguranja pojednostavljenog unosa i kontroliranja modela koji uzima u obzir projektna okruženja u građevinarstvu.
Bertsimas and Georghiou [14] have developed a mathematical (theoretical) model that transfers the binary decision-making process into the MILP model in the environment where the complexity of the problem increases with an increase in the number of input parameters [14].
Bertsimas i Georghiou [14] razvili su matematički (teoretski) model koji binarni proces donošenja odluke preslikava u konačni mješoviti linearni program u okruženju, gdje se problem povećava s povećavanjem obujma ulaznih parametara.
The linearity of the model is a usual theoretical approach aimed at simplifying both the problem and the simulation process, and it is very rarely used in the planning and optimisation of construction projects.
Linearnost modela teoretski je pristup kojim se pojednostavljuje problem i simulacija, no pri planiranju i optimizaciji u građevinskim projektima vrlo je rijetka pojava.
This fact is further elaborated by the authors [15, 16] who use non-linear model for cost optimization in terms of pre-contract planning.
To su autori [15, 16] obrazložili te primijenili nelinearni model za optimizaciju troškova u planovima, što olakšava donošenje odluka u fazi prije ugovaranja.
types of model sensitivity: feasibility of solutions, and the
- treba precizno razlikovati dva tipa osjetljivosti modela:
use of evolutionary algorithms is recommended, and
najpogodnije je primjenjivati evolucijske algoritme,
- stochastic environment of robust problems is reflected in the
- stohastičko okruženje zahtjevnih problema izraženo je
changes of input parameters, which implies continuous analysis
u izmjenama ulaznih parametara, uz konstantnu analizu
of relationships between all objective functions [18, 19].
odnosa svih funkcija ciljeva [18, 19].
In literature, the optimization of serial cyclic operations is mostly discussed in the domain of the Queueing Theory (QT).
Optimizacija serijskog rada općenito je u literaturi zastupljena u domeni teorije redova čekanja (opsluživanja).
In construction industry, the QTs problems are everyday tasks that usually require, in their simple forms (e.g. one-channel one phased systems, etc.), almost no quantitative confirmation or testing, and are solved based on engineering assessment and experience.
U građevinarstvu redovi čekanja su svakodnevni inženjerski problem koji u svojim jednostavnijim oblicima (npr. jednokanalni jednofazni sustav) ne zahtijevaju gotovo nikakvu kvantitativnu potvrdu već su predmet direktne inženjerske odluke.
In such cases, the modelling and simulation methods are a logical tool for problem solving [24-26].
takvim slučajevima modeliranje i simulacija postaju logičan alat pri olakšavanju i kvantitativnoj potvrdi odluke [24-26].
Open type queues with infinite input are not common on construction projects.
U građevinskim projektima otvoreni tipovi redova s beskonačnim brojem ulaza u sustav nisu česti.