natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The precision highly depends on the range of void content of the samples of the asphalt mixture.
Točnost u velikoj mjeri ovisi o rasponu udjela pukotina u uzorcima asfaltne mješavine.
An illustration of the test procedure of TSRST is given in Figure 3.
Postupak ispitivanja TSRST prikazan je na slici 3.
TSRST: a) experimental setup; b) illustration of result [6]
TSRST: a) prikaz ispitivanja; b) prikaz dobivenih rezultata [6]
The tests were carried out on asphalt concrete 0/8 mm (AC 8).
Za ispitivanje je korišten asfaltbeton 0/8 mm (AC 8).
The asphalt mixture and test specimens were prepared in the laboratory ZAG Ljubljana.
Asfaltna mješavina i uzorci pripremljeni su u laboratoriju ZAG Ljubljana.
The asphalt mixtures have 6.2 m.-% of bitumen content.
Asfaltne mješavine sadržavale su 6,2 m.-% bitumena.
Figure 4 presents grain size distribution for this asphalt mixture 0/8 mm (AC 8).
Granulometrijski prikaz ove asfaltne mješavine 0/8 mm (AC 8) dan je na slici 4.
The bitumen and aggregates were heated to prior to mixing at temperature T = 150 °C, for around 0.5 h.
Bitumen i agregati grijani su prije miješanja na temperaturi od T = 150 °C tijekom otprilike pola sata.
Also, prior to compacting, the mixture was conditioned at T = 150 °C, for 0.5 h.
Isto tako, prije samog nabijanja, mješavina je kondicionirana na temperaturi od T = 150 °C u vremenu od pola sata.
For TSRST tests we used a rectangular specimen with cross section dimensions 40 x 40 mm2 and a length of 160 mm. After trimming, the specimens were conditioned at room temperature T = 20±2 °C and tested in a few days.
U ispitivanju TSRST korišten je pravokutni uzorak dimenzija presjeka 40 x 40 mm2, dužine 160 mm. Nakon oblikovanja uzorci su kondicionirani na sobnoj temperaturi T = 20±2 °C te su ispitani nakon nekoliko dana.
Table 1 shows properties of used fresh and extracted with trichloroethylene Infratest Asphalt Analyzer (EN 12697-1) paving grade bitumen 50/70.
Svojstva svježeg bitumena 50/70 i u trikloretilenu otopljenog ekstrahiranog bitumena pomoću infratestovog asfaltnog analizatora prema (EN 12697-1) prikazana su u tablici 1.
Table 2 presents the results of some basic tests of asphalt mixtures.
Rezultati osnovnih ispitivanja asfaltnih mješavina prikazani su u tablici 2.
Grain size distribution of AC 8
Granulometrijski sastav asfaltbetona AC 8
3. Results and analysis
3. Rezultati i analiza
Comparison between the two starting temperatures
Usporedba dviju početnih temperatura
The results obtained from testing of asphalt concrete AC 8, used for wearing courses on pavements, are presented in Table 3.
Rezultati dobiveni ispitivanjem asfaltbetona AC 8 koji se koristi za habajuće slojeve kolničkih konstrukcija prikazani su u tablici 3.
Three specimens K348A-C have been tested at start test temperature T0 = +10 °C and the remaining three asphalt samples K348D-G at T0 = +20 °C.
Tri uzorka K348A-C ispitana su pri početnoj temperaturi od T0 = +10 °C, dok su preostala tri asfaltna uzorka K348D-G ispitana pri temperaturi od T0 = +20 °C.
Statistically speaking, all the results of the failure stress showed that the spread between the results slightly above the permitted limit of 0.5 MPa by the standard EN 12697-46.
Statistički gledano, svi rezultati lomnog naprezanja pokazuju da su razlike u rezultatima nešto iznad dopuštene granice od 0,5 MPa koja je definirana u normi EN 12697-46.
At failure temperature, the results are within the requirements by the standard (<2 °C).
Što se tiče lomne temperature, rezultati su u skladu sa zahtjevima iz norme (<2 °C).
If results are looked separately by the start temperature T0 = +10 °C and T0 = +20 °C, it can be seen that both cases do not exceed the requirements.
Ako rezultate promatramo zasebno za početnu temperaturu od T0 = +10 °C i T0 = +20 °C, možemo vidjeti da niti u jednom od tih slučajeva zahtjevi nisu prekoračeni.
Figure 5.
Na slikama 5.
a show stress-temperature diagram of the TSRST at start test temperature T0 = +10 and +20 °C carried out in TU Wien.
a prikazan je dijagram naprezanja i temperature koji se temelji na ispitivanjima TSRST obavljenima u institutu TU Wien pri početnoj temperaturi od T0 = +10 °C i T0 = +20 °C.
Technical characteristics
Tehničke karakteristike
Test method
Metoda ispitivanja
Fresh bitumen
Svježi bitumen
Extracted bitumen
Ekstrahirani bitumen
Penetration at 25ºC [mm/10]
Penetracija pri 25ºC [mm/10]
Softening point R&B [ºC]
Točka razmekšanja R&B [ºC]
Penetration Index PI
Indeks penetracije PI
Braking point (Fraass) [ºC]
Točka loma (Fraass) [ºC]
Density (in water) [kg/m3]
Gustoća (u vodi) [kg/m3]
BBR - stiffness S60 [ºC]
BBR - krutost S60 [ºC]
BBR - value m-60 [ºC]
BBR - vrijednost m-60 [ºC]
Bitumen content [m.- %]
Udio bitumena [m.- %]
Grain size <0.063 mm [m.-%]
Veličina zrna <0.063 mm [m.-%]
Maximum density of specimen [kg/m3]
Maksimalna gustoća uzorka [kg/m3]
Bulk density of specimen (Marshall) [kg/m3]
Prostorna masa uzorka (Marshall) [kg/m3]
Air voids of specimen (Marshall) [V.-%]
Udio zračnih šupljina u uzorku (Marshall) [V.-%]
Voids filled with bitumen VFB [V.-%]
Šupljine ispunjene bitumenom VFB [V.-%]
Results of some basic tests of asphalt mixtures
Rezultati osnovnih ispitivanja asfaltnih mješavina
Properties of paving grade bitumen 50/70
Svojstva cestograđevnog bitumena 50/70
Practically, the both curves in the relaxation
Obje krivulje se praktički podudaraju u
Results of some basic tests on rectangular specimen and TSRST test Laboratory Specimen
Rezultati osnovnih ispitivanja pravokutnog uzorka i ispitivanja vlačnog naprezanja pridržanih uzoraka Laboratorij
Test start temperature [ºC]
Oznaka uzorka
Bulk density of specimen
Početna temperatura ispitivanja [ºC]
[kg/m3]
Prostorna masa uzorka [kg/m3]
Air voids of specimen [V,-%]
Šupljine u uzorku [V,-%]
Average width of specimen [mm]
Prosječna širina uzorka [mm]
Average length of specimen [mm]
Prosječna dužina uzorka [mm]
Failure stress
Lomno naprezanje
Failure temperature
Lomna temperatura
Average - x
Prosjek - x
Standard deviation - s
Standardna devijacija - s
Range - r
Raspon - r
zone follow the same curve.
zoni popuštanja.
In the elastic zone curves are slightly apart, but within expectations.
U elastičnoj se zoni krivulje malo razdvajaju, ali ipak ostaju unutar očekivanih vrijednosti.
An asphalt mixture, up to a certain temperature is capable of internal movements in the structure without causing a visible change on the outside forms (relaxation phenomenon).
Do određene temperature, asfaltnu mješavinu karakteriziraju unutarnji pomaci koji ne dovode do vidljivih promjena vanjskog oblika (pojava koju nazivamo popuštanjem).
Between temperature of +10 °C and +20 °C, these relaxation characteristics of the mixture reduce inducted thermal stress in asphalt specimens and thus that differences between TSRST at start temperatures of +10 °C and +20 °C are negligible.
Između temperatura od +10 °C i +20 °C, te karakteristike popuštanja mješavine smanjuju inducirano toplinsko naprezanje u asfaltnim uzorcima, pa su stoga razlike između vrijednosti TSRST praktički zanemarive pri početnim temperaturama od +10 °C i +20 °C.
If a body has one dimension which is much larger than the other two, the two smaller dimensions can be ignored and only the expansion of the length can be looked at.
Ako se tijelo odlikuje jednom dimenzijom koja je puno veća od druge dvije, tada se dvije manje dimenzije mogu zanemariti, pa se u obzir uzima samo povećanje dužine.
Change of the body length Δx with temperatures change is defined as:
Promjenu dužine tijela Δx u ovisnosti o promjeni temperature možemo definirati na sljedeći način:
where is x initial body length, ΔT the temperature change and αT thermal expansion coefficient of the length.
gdje je x početna dužina tijela, ΔT je promjena temperature, a αT je koeficijent toplinskog istezanja.
If input in the equation (1) is given as x =161mm (length of the asphalt specimen), ΔT = +20 °C - (+10 °C) = 10°C and αT = 2.2 x 10-5 [5] as the thermal expansion coefficient of asphalt concrete then change of the specimen length is Δx = 0.0354 mm. According to the required resolution of the LVDTs in EN 12697-46 (0.5 μm = 0.0005 mm), this displacement should be measured and controlled the specimen original length by the test machine.
Ako u jednadžbu (1) unesemo vrijednosti: x =161 mm (dužina asfaltnog uzorka), ΔT = +20 °C - (+10 °C) = 10°C, i αT = 2.2 x 10-5 [5] (koeficijent toplinske ekspanzije asfaltbetona), tada promjena dužine uzorka iznosi Δx = 0.0354 mm. Prema zahtjevima iz EN 12697-46 koji se odnose na rezoluciju LVDT senzora (0.5 μm = 0.0005 mm), taj bi se pomak trebao izmjeriti, a prvobitna dužina uzorka trebala bi se kontrolirati pomoću ispitnog uređaja.
Therefore, equipment does not effect on the results at start temperature T0 = +10 °C.
Stoga možemo zaključiti da oprema ne utječe na rezultate pri početnoj temperaturi od T0 = +10 °C.
Comparison between the two laboratories
Usporedba rezultata dobivenih u dva laboratorija
At colder temperature both curves runs parallel.
Pri nižim temperaturama, krivulje su paralelne.
At tensile stress of 1.0 MPa the temperature difference between curves is between 5-6 °C.
Kod vlačnog naprezanja od 1.0 MPa temperaturna razlika između krivulja iznosi 5-6 °C.
The mean curve TU Wien is average of three curves (K384D, K384F and K384G) and the equation reads as follows
Srednja krivulja dobivena u laboratoriju TU Wien je prosječna vrijednost od tri krivulje (K384D, K384F i K384G), a odgovarajuća jednadžba glasi:
Mean curve ZAG is average of curve 001, 002 and 003 with equation:
Srednja krivulja dobivena u laboratoriju ZAG Ljubljana prosječna je vrijednost krivulja 001, 002 i 003, a jednadžba glasi:
If we want to get the tangent line equation y(x) = kx + n to a curve at a given point in the elastic zone, it is necessary to derivative the curve function y(x).
Ako se želi dobiti jednadžba tangentne linije y(x) = kx + n za krivulju na danoj točki u elastičnoj zoni, tada se treba izvesti funkcija krivulje y(x).
In this study the tangent is calculated at the brake point V1 (Tf = -31.09 °C, σcry,f = 5.19 MPa) for TU Wien and V2 (Tf = -26 °C, σcry,f = 4.26 MPa) for ZAG.
U ovom se istraživanju tangenta izračunava u točki loma V1 (Tf = -31.09 °C, σcry,f = 5.19 MPa) za TU Wien i u točki loma V2 (Tf = -26 °C, σcry,f = 4.26 MPa) za ZAG.
The equation of both tangents is shown on Figure 8.
Jednadžba obiju tangenti prikazana je na slici 8.
The intersection of the tangent and the curve is the transition temperature Tu.
Sjecište tangente i krivulje jest prelazna temperatura Tu.
The transition temperature is Tu1 = -27.2 °C for TU Wien and Tu2 = -24.1 °C for ZAG.
Prelazna temperatura iznosi Tu1 = -27.2 °C za TU Wien, tj. Tu2 = -24.1 °C za ZAG.
Therefore, the relaxation zone at TU Wien is longer as ZAG.
Stoga se može reći da je zona popuštanja iz laboratorija TU Wien duža od one iz laboratorija ZAG Ljubljana.
In the elastic zone the curve slope of the results derived at TU Wien (dS/dT = 0.4035) is little higher that at ZAG (dS/ dT = 0.2955).
U elastičnoj je zoni nagib krivulje rezultata iz laboratorija TU Wien (dS/dT = 0.4035) nešto viši nego iz laboratorija ZAG (dS/ dT = 0.2955).
Figure 9 shows the results of TSRST test at start temperature T0 = +20 °C for TU WIEN and ZAG.
Na slici 9. vidimo rezultate ispitivanja TSRST pri početnoj temperaturi T0 = +20 °C za TU Wien i ZAG.
The difference of the average temperature at failure Tf between TU Wien and ZAG is 5 °C and is outside the permitted range in accordance with EN 12697-46 (<2 °C).
Razlika prosječne lomne temperature Tf između TU Wein i ZAG iznosi 5 °C, što je prema EN 12697-46 izvan dopuštenog raspona (<2 °C).
All of these differences could be due to various factors as preparing and gluing samples, precision or resolution of LVDTs or differences in the test machine.
U laboratoriju TU Wien dobiveni su rezultati TSRST koji pokazuju bolju otpornost na pojavu pukotina pri niskim temperaturama.
Results of TSRST test at start temperature T0 = +10 °C and T0 = +20 °C: a) cryogenic stress σcry(T); b) failure stress σcry,failure and the failure temperature Tfailure
Rezultati ispitivanja TSRST pri početnoj temperaturi od T0 = +10 °C i T0 = +20 °C: a) kriogeno naprezanje σcry(T); b) lomno naprezanje σcry,failure i lomna temperatura Tfailure
Results of TSRST test at start temperature T0 = +20 °C for TU Wien and ZAG Ljubljana: cryogenic stress σcry(T)
Rezultati ispitivanja TSRST pri početnoj temperaturi T0 = +20 °C za TU Wien i ZAG Ljubljana: kriogeno naprezanje σcry(T)
Results of TSRST test at start temperature T0 = +20 °C for TU WIEN and ZAG Ljubljana: failure stress σcry,failure and the failure temperature Tfailure
Rezultati ispitivanja TSRST pri početnoj temperaturi T0 = +20 °C za TU Wien i ZAG Ljubljana: lomno naprezanje σcry,failure i lomna temperatura Tfailure
The result of Tensile Stress Restrained Specimen Tests (TSRST) on specimens of asphalt concrete AC 8 surf with bitumen 50/70 depending of two starting temperatures of T0 = +10 °C and +20 °C is shown in this paper.
U radu su prikazani rezultati ispitivanja vlačnog naprezanja pridržanih uzoraka (TSRST) koja su obavljena na uzorcima asfaltbetona AC 8 koji sadrži bitumen 50/70, i to za dvije početne temperature ispitivanja: T0 = +10 °C i T0 = +20 °C.
The analysis of the results TSRST at TU Wien shows that there is no influence between these two starting temperatures and the results are within the limit of precision given by the standard EN 12697-46.
Analiza rezultata ispitivanja TSRST obavljenih u laboratoriju TU Wien pokazuje da nema razlika između tih dviju početnih temperatura te da su rezultati unutar granica točnosti koje su zadane u normi EN 12697-46.
At the University of Nevada Reno found that effect of different starting temperatures (T0 = +5 °C and +20 °C) is smaller than effect of different cooling rates [7].
Na Sveučilištu Nevade u Renou ustanovljeno je da je utjecaj različitih početnih temperatura (T0 = +5 °C i +20 °C) manji od utjecaja različitih brzina hlađenja [7].
In the relaxation zone both curves (T0 = +10 °C and +20 °C) in the stress-temperature diagram are congruent.
U zoni popuštanja može se reći da su obje krivulje (T0 = +10 °C i +20 °C) dijagrama naprezanje-temperatura podudarne.
In the elastic zone curves are slightly apart, but within expectations.
U elastičnoj zoni krivulje su donekle razmaknute, ali ipak ostaju unutar očekivanih vrijednosti.
Since at temperature of +10 °C and +20 °C the viscous component in asphalt mixture is dominates and the relaxation characteristics of the asphalt mixture reduce inducted thermal stress, the difference between TSRST at starting temperatures of +10 °C and +20 °C is negligible.
Kako je pri temperaturama od +10 °C i +20 °C viskozna komponenta dominantna u asfaltnoj mješavini, te kako karakteristike popuštanja asfaltne mješavine umanjuju inducirano toplinsko naprezanje, razlika između ispitivanja TSRST pri početnim temperaturama od +10 °C i +20 °C može se smatrati zanemarivom.
The results of TSRST, comparison between ZAG Ljubljana and TU Wien, shows that there is a considerable difference, although both Institutes carried out TSRST in accordance to the standard EN 12697-46.
Rezultati usporedbe rezultata ispitivanja koji su postignuti u laboratorijima ZAG - Ljubljana i TU Wien pokazuju da postoje značajne razlike, iako su oba laboratorija obavila ispitivanja u skladu s normom EN 12697-46.
In this case the both curves TU Wien and ZAG run apart at temperature around 5 °C, but at colder temperature run parallel.
U ovom slučaju obje se krivulje, TU Wien i ZAG, razilaze kad je temperatura oko 5 °C, ali su paralelne pri nižim temperaturama.
At a tensile stress of 1.0 MPa the temperature difference between curves is 5-6 °C.
Kod vlačnog naprezanja od 1,0 MPa, temperaturna razlika između krivulja iznosi 5-6 °C.
The relaxation zone at TU Wien is longer as ZAG and in the elastic zone the slope of curve is little higher at TU Wien.
Zona popuštanja je u laboratoriju TU Wien duža nego u laboratoriju ZAG dok je u elastičnoj zoni nagib krivulje nešto viši u laboratoriju TU Wien.
All of these differences could be due to various factors (etc. gluing samples, equipment).
Sve te razlike mogle bi biti uvjetovane raznim faktorima (npr. lijepljenje uzoraka, oprema).
Use of sludge generated at WWTP in the production of cement mortar and concrete
Korištenje mulja s UPOV-a u proizvodnji cementnog morta i betona
Key words: wastewater, WWTP, sludge disposal, ash, cement mortar, concrete
Ključne riječi: otpadne vode, UPOV, zbrinjavanje mulja, pepeo, cementni mort, beton
Korištenje mulja s UPOV-a u proizvodnji cementnog morta i betona
Use of sludge generated at WWTP in the production of cement mortar and concrete
U radu je opisana problematika vezana uz generiranje i zbrinjavanje mulja s UPOV-a (uređaja za pročišćavanje otpadnih voda) u Hrvatskoj.
Problems relating to disposal of sludge accumulating at waste-water treatment plants (WWTP) in Croatia are described in the paper.
Poseban osvrt je dan na mogućnost i opravdanost korištenja pepela dobivenog spaljivanjem mulja.
The possibility and adequacy of using ash obtained through incineration of sludge is considered.
Naglasak je stavljen na ugradnju pepela u betonskoj industriji, pri proizvodnji cementnog morta i betona.
A special emphasis is placed on the significance of ash in concrete industry during production of cement mortar and concrete.
U radu su opisani rezultati dosada provedenih istraživanja u okviru svjetske prakse, s primarnim osvrtom na utjecaj ugradnje pepela na karakteristike cementnog morta i betona.
Results of worldwide research conducted so far are described, with indications about the ways in which ash use influences properties of cement mortar and concrete.
Ključne riječi: otpadne vode, UPOV, zbrinjavanje mulja, pepeo, cementni mort, beton
Key words: wastewater, WWTP, sludge disposal, ash, cement mortar, concrete
Domagoj Nakić, MCE
Domagoj Nakić, mag. ing. aedif.
University of Zagreb Faculty of Civil Engineering dnakic@grad.hr
Sveučilište u Zagrebu Građevinski fakultet dnakic@grad.hr
Prof. Aleksandra Anić-Vučinić
Aleksandra Anić-Vučinić, dipl.ing.preh.teh.
1. Introduction and legal framework
1. Uvod i zakonski okviri
Proper water management is one of basic prerequisites for the development of any region.
Osiguranje prikladnog gospodarenja vodama jedan je od temeljnih preduvjeta za razvoj svakog područja.
In addition, the need is now increasingly felt for proper protection of our environment, in the scope of which a special emphasis is placed on the protection of biodiversity and human health.
Isto tako, u današnje vrijeme sve je veća potreba za zaštitom okoliša, u sklopu koje posebno mjesto zauzima očuvanje bioraznolikosti i zaštita ljudskog zdravlja.
This is why proper disposal of waste waters is ranked among high-priority activities in the scope of adequate water management policies.
Stoga se primjereno postupanje s otpadnim vodama svrstava u prioritetne aktivnosti prikladnoga gospodarenja vodama.
After analysis of the existing situation in the municipal services sector in Croatia [1-6], it can be concluded that, among all water management problems existing in Croatia, the greatest attention is now placed on adequate disposal of waste waters.
Uzimajući u obzir postojeće stanje komunalnog sektora u Hrvatskoj [1-6], može se zaključiti da u cjelokupnoj problematici o gospodarenju vodama u Hrvatskoj najviše je pozornosti usmjereno na pravilno postupanje s otpadnim vodama.
This statement is further backed by the fact that only about 43 % of Croatian population is currently connected to a public sewerage system [6].
Tome ide u prilog činjenica da je u Hrvatskoj danas samo oko 43 % stanovništva priključeno na javnu kanalizacijsku mrežu [6].
The situation is even less favourable with regard to connection to waste-water treatment plants (WWTP).
Još je nepovoljnija situacija s priključenjem na uređaje za pročišćavanje otpadnih voda.
As in other EU countries this Directive with stricter quality requirements entered into force in 2005, Croatia now lags considerably behind most EU countries in the sphere of waste water purification practices.
Budući da je ova Direktiva u ostalim zemljama EU na snagu stupila 2005., u području implementacije strožih zahtjeva za kvalitetom, Hrvatska danas u području pročišćavanja otpadnih voda u značajnoj mjeri zaostaje za većinom zemalja EU-a.
In an attempt to ensure compliance with provisions of the EU's Water Framework Directive, active measures are currently being taken relating to construction of comprehensive waste water drainage systems, with the corresponding waste water purification plants for agglomerations in excess of 10,000 EP.
U nastojanjima za usklađivanjem s odredbama Okvirne direktive o vodama Europske unije u tijeku je aktivno poduzimanje određenih mjera vezanih za izgradnju cjelovitih sustava odvodnje otpadnih voda s pripadajućim uređajima za pročišćavanje otpadnih voda (UPOV-i) za aglomeracije veće od 10.000 ES.
In other words, by joining the European Union, Croatia has assumed the obligation to build by 2018 all WWTPs with the capacity of more than 10,000 EP, which will finally result in the realization of the WWTPs for the total load of approximately 4,500,000 EP [8].
Drugim riječima, pristupanjem Europskoj uniji, Hrvatska se obvezala do 2018. godine izgraditi sve UPOV-e kapaciteta većeg od 10.000 ES, što će u konačnici rezultirati puštanjem u pogon UPOV ukupnog opterećenja oko 4.500.000 ES [8].
On the one side, construction of WWTPs exerts a favourable influence on the environment through reduction of waste substances that are released into environment but, on the other side, some new problems are encountered in the purification process, namely in the form of generation of significant quantities of sludge that must be adequately disposed.
Izgradnja UPOV-a s jedne strane predstavlja pozitivan utjecaj na okoliš jer će se smanjiti količina otpadnih tvari koje se ispuštaju u prijamnike, ali se istovremeno u procesu pročišćavanja pojavljuju novi problemi vezani uz stvaranje značajnih količina mulja s kojim treba primjereno postupiti.
According to Croatian legislation, the sludge generated at WWTPs is treated as non-hazardous waste that should be adequately treated and disposed into environment.
Prema hrvatskom zakonodavstvu, mulj s UPOV-a tretira se kao neopasni otpad koji treba na odgovarajući način dodatno obraditi i odložiti u okoliš.
Current practices with regard to planning and construction of WWTPs are primarily oriented toward the water line, and attempts are made to meet the combined approach criterion according to which purified water must meet some specific purification requirements, and the discharge of purified water must not disturb natural biological balance in receiving water bodies (watercourses, channels, seas, etc.) [9].
Dosadašnja praksa planiranja i izgradnje UPOV-a uglavnom je usmjerena na vodu, nastojeći dostignuti kriterij objedinjenog pristupa prema kojem pročišćena voda mora zadovoljiti propisane i potrebne uvjete učinkovitosti pročišćavanja, a ispuštanje pročišćene vode ne smije narušiti prirodnu biološku ravnotežu u prijamnicima (vodotoci, kanali, more i dr.) [9].
The sludge disposal problem has not so far been fully solved in Croatia, nor has it been properly addressed through regulations, instructions or guidelines.
Do danas u Hrvatskoj nije cjelovito riješeno kako postupiti s muljem, niti je to određeno propisima, uputama ili smjernicama.
As the construction of WWTPs gains in intensity in Croatia, the sludge disposal issue will increasingly become an encumbrance for public utility companies and local self-government units that operate local wastewater drainage and purification systems.
Kako gradnja UPOV-a u Hrvatskoj postaje sve intenzivnija, način postupanja s muljem znatno će opterećivati rad komunalnih poduzeća i jedinica lokalne samouprave, koji upravljaju sustavima odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda.
The construction of WWTPs may be considered completed by the authorities only after a solution for final disposal of sludge has been provided, i.e. after compliance with all environmental protection measures has been demonstrated.
Treba istaknuti kako se za UPOV-e kod kojih nije riješeno konačno odlaganje mulja, smatra da njihova izgradnja nije završena te da nisu poduzete sve potrebne mjere o zaštiti okoliša.