natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the system to exchange data with third countries (SPEED bridge), the SPEED Edifact Converter Node (SPEED-ECN), the Standard SPEED Test Application (SSTA), the Standard Transit Test Application (STTA), the Transit Test Application (TTA), the Central Services/Reference Data (CSRD2) and the Central Services/Management Information System (CS/MIS);
sustav razmjene podataka s trećim zemljama (most SPEED), SPEED Edifact konvertor Node (SPEED-ECN), standardna SPEED testna aplikacija (SSTA), standardna tranzitna testna aplikacija (STTA), tranzitna testna aplikacija (TTA), središnje usluge/referentni podaci (CSRD2) i informacijski sustav za središnje službe i upravljanje (CS/MIS);
the Community Risk Management System (CRMS) covering the Risk Information Forms (RIF) and the Common Profiles CPCA functional domains;
sustav Zajednice za upravljanje rizikom (CRMS) koji obuhvaća obrasce informiranja o rizicima (RIF) i funkcionalne domene CPCA zajedničkih profila;
the Economic Operators System (EOS) covering the Economic Operator Registration and Identification (EORI), the Authorised Economic Operators (AEO), the Regular Shipping Services (RSS) and the mutual recognition with partner countries functional domains.
sustav gospodarskih subjekata (EOS) koji obuhvaća registraciju i identifikaciju gospodarskih subjekata (EORI), ovlaštene gospodarske subjekte (AEO), usluge redovitog pomorskog prijevoza (RSS) i međusobno priznavanje s funkcionalnim domenama partnerskih zemalja.
The Generic Web Service is a support component for this system;
Generički internetski sustav potporna je sastavnica ovog sustava;
the tariff system (TARIC3) which is a reference data system for other applications such as the quota management system (QUOTA2), the surveillance management and monitoring system (SURV2), the European Binding Tariff Information system (EBTI3) the European Customs Inventory of Chemical Substances (ECICS2).
tarifni sustav (TARIC3) koji je referentni sustav podataka za druge aplikacije poput sustava upravljanja kvotama (QUOTA2), sustava upravljanja nadzorom i praćenja (SURV2), sustava europskih obvezujućih tarifnih informacija (EBTI3), europskog carinskog popisa kemijskih tvari (ECICS2).
The Combined Nomenclature (CN) and the suspensions (Suspensions) applications are managing legal information with a direct link to the tariff system;
Kombinirana nomenklatura (KN) i aplikacije za suspenziju (Suspenzije) upravljaju pravnim informacijama i izravno su povezane s tarifnim sustavom;
the applications for control purposes, in particular the Specimen Management System (SMS) and the Information System for Processing Procedures (ISPP);
aplikacije za potrebe kontrole, osobito sustav upravljanja primjercima (SMS) i informacijski sustav za postupke obrade (ISPP);
the anti-COunterfeit and anti-PIracy System (COPIS);
sustav protiv krivotvorenja i piratstva (COPIS);
the Data Dissemination System (DDS2) managing all information which is accessible to the public via the Internet;
sustav širenja podataka (DDS2) koji upravlja svim informacijama koje su dostupne javnosti putem interneta;
the Anti-Fraud Information System (AFIS);
sustav informiranja za borbu protiv prijevara (AFIS);
any other systems included in the multiannual strategic plan provided for in Article 8(2) of Decision No 70/2008/EC of the European Parliament and of the Council [1], and the successors of that plan.
bilo koji drugi sustavi uključeni u višegodišnji strateški plan predviđen u članku 8. stavku 2. Odluke br. 70/2008/EZ Euroskog parlamenta i Vijeća [1] i nasljednici tog plana.
B. The Union components of the European Information Systems are:
B. Sastavnice europskih informacijskih sustava koje pripadaju Uniji su:
IT assets such as the hardware, the software and the network connections of the systems, including the associated data infrastructure;
sredstva informacijske tehnologije kao što su hardver, softver i mrežne veze sustavâ, uključujući povezanu podatkovnu infrastrukturu,
IT services necessary to support the development, the maintenance, the improvement and the operation of the systems;
usluge informacijske tehnologije potrebne za podršku razvoja, održavanja, poboljšanja i funkcioniranja sustavâ;
any other elements which, for reasons of efficiency, security and rationalisation, are identified by the Commission as common to participating countries.
svi drugi elementi koje je, iz razloga učinkovitosti, sigurnosti i racionalizacije, Komisija prepoznala kao zajedničke zemljama sudionicama.
C. The non-Union components of the European Information Systems are all those components which are not identified as Union components in Section B.
C. Sastavnice europskih informacijskih sustava koje ne pripadaju Uniji sve su one sastavnice koje nisu utvrđene kao sastavnice Unije u odjeljku B.
Indicative allocation of funds
Indikativna dodjela sredstava
The indicative allocation of funds to eligible actions listed in Article 7 is the following:
Indikativna dodjela sredstava za prihvatljiva djelovanja navedena u članku 7. jest kako slijedi:
Types of action
Vrste djelovanja
Share of the financial envelope
Udio u financijskoj omotnici
maximum 20 %
najviše 20 %
IT capacity building
Jačanje kapaciteta za informacijsku tehnologiju
at least 75 %
najmanje 75 %
Human competency building
Razvoj osobnih kompetencija
maximum 5 %
najviše 5 %
In that perspective, a cost-benefit analysis of detection equipment and related technology should be carried out in order to facilitate the acquisition of modern customs control tools by customs authorities after 2020.
U tom bi smislu trebalo provesti analizu troškova i koristi opreme za otkrivanje i srodne tehnologije kako bi se carinskim tijelima olakšala nabava modernih alata za carinsku kontrolu nakon 2020.
Methods facilitating the acquisition of modern customs control tools, including joint public procurement, should also be explored.
Isto tako bi trebalo istražiti metode kojima se olakšava nabava modernih alata za carinsku kontrolu, uključujući zajedničku javnu nabavu.
Regulation (EU) No 1295/2013 of the European Parliament and of the Council
Uredba (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
establishing the Creative Europe Programme (2014 to 2020) and repealing Decisions No 1718/2006/EC, No 1855/2006/EC and No 1041/2009/EC
o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. - 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 166(4), the first indent of Article 167(5) and Article 173(3) thereof,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 166. stavak 4., članak 167. stavak 5. prvu alineju i članak 173. stavak 3.,
The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) aims at an ever closer union among the peoples of Europe and confers on the Union the task, inter alia, of contributing to the flowering of cultures of Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time ensuring that the conditions necessary for the competitiveness of the Union's industry exist.
Cilj je Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) sve tješnje povezana unija među narodima Europe i njime se, među ostalim, Uniji dodjeljuje zadatak da doprinese procvatu kultura država članica, poštujući pritom njihovu nacionalnu i regionalnu raznolikost te istovremeno osiguravajući da postoje uvjeti potrebni za konkurentnost industrije Unije.
In that respect, the Union, where necessary, supports and supplements Member States' actions to respect cultural and linguistic diversity, in accordance with Article 167 TFEU and the 2005 Unesco Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions (the "2005 Unesco Convention"), to strengthen the competitiveness of the cultural and creative sectors and to facilitate adaptation to industrial changes.
S tim u vezi Unija, po potrebi, podupire i dopunjuje djelovanja država članica usmjerena prema poštovanju kulturne i jezične raznolikosti, u skladu s člankom 167. UFEU-a i Konvencijom UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja iz 2005. („Konvencija UNESCO-a iz 2005.”), prema jačanju konkurentnosti kulturnih i kreativnih sektora te olakšavanju prilagodbe industrijskim promjenama.
Union support for the cultural and creative sectors is based primarily on the experience acquired with the Union programmes set out in Decision No 1718/2006/EC of the European Parliament and of the Council [4] (the "MEDIA programme"), Decision No 1855/2006/EC of the European Parliament and of the Council [5] (the "Culture programme") and Decision No 1041/2009/EC of the European Parliament and of the Council [6] (the "MEDIA Mundus programme").
Potpora Unije kulturnim i kreativnim sektorima temelji se ponajprije na iskustvu stečenom u programima Unije navedenima u Odluci br. 1718/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća [4] („Program MEDIA”), Odluci br. 1855/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća [5] („Program Kultura”) i Odluci br. 1041/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća [6] („Program MEDIA Mundus”).
Decision No 1622/2006/EC of the European Parliament and of the Council [7] (the "European Capitals of Culture action") and Decision No 1194/2011/EU of the European Parliament and of the Council [8] (the "European Heritage Label action") also contribute to Union support for the cultural and creative sectors.
Odluka br. 1622/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća [7] („djelovanje Europske prijestolnice kulture”) i Odluka br. 1194/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća [8] („djelovanje Oznaka europske baštine”) također doprinose potpori Unije za kulturne i kreativne sektore.
The Commission Communication on a European agenda for culture in a globalising world, endorsed by the Council in its resolution of 16 November 2007 [9] and by the European Parliament in its resolution of 10 April 2008 [10], sets the objectives for future activities of the Union for the cultural and creative sectors.
Komunikacijom Komisije o europskoj agendi za kulturu u globaliziranom svijetu, koju je Vijeće podržalo svojom Rezolucijom od 16. studenoga 2007. [9], a Europski parlament svojom Rezolucijom od 10. travnja 2008.
It aims to promote cultural diversity and intercultural dialogue, culture as a catalyst for creativity in the framework for growth and jobs and culture as a vital element in the Union's international relations.
, postavljaju se ciljevi za buduće aktivnosti Unije za kulturne i kreativne sektore. Njezin je cilj promicati kulturnu raznolikost i interkulturni dijalog, kulturu kao katalizator kreativnosti u okviru rasta i radnih mjesta te kulturu kao ključni element u međunarodnim odnosima Unije.
With regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union and in particular Articles 11, 21 and 22 thereof, the cultural and creative sectors make an important contribution to the fight against all forms of discrimination, including racism and xenophobia, and are an important platform for freedom of expression and for the promotion of respect for cultural and linguistic diversity.
U odnosu na Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 11., 21. i 22., kulturni i kreativni sektori daju važan doprinos borbi protiv svih oblika diskriminacije, uključujući rasizam i ksenofobiju, i važna su platforma za slobodu izražavanja i za promicanje poštovanja kulturne i jezične raznolikosti.
The 2005 Unesco Convention, which entered into force on 18 March 2007 and to which the Union is a party, underlines that cultural activities, goods and services have both an economic and a cultural nature, because they convey identities, values and meanings, and must not, therefore, be treated as solely having commercial value.
U Konvenciji UNESCO-a iz 2005. koja je stupila na snagu 18. ožujka 2007., a čija je stranka i Unija, naglašava se da kulturne aktivnosti, roba i usluge imaju i gospodarsku i kulturnu narav jer prenose identitete, vrijednosti i značenja te se stoga s njima ne smije postupati kao da imaju isključivo komercijalnu vrijednost.
That convention aims to strengthen international cooperation, including international co-production and co-distribution agreements, and solidarity so as to favour the cultural expression of all countries and individuals.
Cilj je te konvencije jačanje međunarodne suradnje, uključujući međunarodne sporazume o zajedničkoj produkciji i distribuciji, i solidarnosti radi poticanja kulturnog izričaja svih zemalja i pojedinaca.
It also states that due attention is to be paid to the special circumstances and needs of various social groups, including persons belonging to minorities.
U njoj se također navodi da se dužna pozornost treba posvetiti posebnim okolnostima i potrebama raznih društvenih skupina, što obuhvaća i pripadnike manjina.
Accordingly, a support programme for the cultural and creative sectors should foster cultural diversity at international level in line with that convention.
Sukladno tome, programom potpore za kulturne i kreativne sektore trebala bi se poticati kulturna raznolikost na međunarodnoj razini u skladu s tom konvencijom.
Promoting tangible and intangible cultural heritage, in the light of, inter alia, the 2003 Unesco Convention for the Safeguarding of the Intangible Cultural Heritage and the 1972 Unesco Convention Concerning the Protection of the World Cultural and Natural Heritage, should also contribute to the enhancement of the value of the relevant sites whilst giving to peoples a sense of ownership of the cultural and historical value of such sites.
Promicanjem materijalne i nematerijalne kulturne baštine u svjetlu, između ostalog, Konvencije UNESCO-a o zaštiti nematerijalne kulturne baštine iz 2003. i Konvencije UNESCO-a o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine iz 1972. također bi se trebalo doprinijeti povećanju vrijednosti relevantnih lokacija dajući narodima osjećaj vlasništva kulturne i povijesne vrijednosti tih lokacija.
The Commission Communication entitled "Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth" (the "Europe 2020 Strategy") defines a strategy that aims to turn the Union into a smart, sustainable and inclusive economy delivering high levels of employment, productivity and social cohesion.
Komunikacijom Komisije naslovljenom „Europa 2020. - Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” („strategija Europa 2020.”) definira se strategija kojoj je cilj Uniju pretvoriti u pametno, održivo i uključivo gospodarstvo s visokom stopom zaposlenosti, produktivnosti i socijalne kohezije.
In that communication, the Commission noted that the Union needs to provide more attractive framework conditions for innovation and creativity.
U toj komunikaciji Komisija je navela da Unija treba osigurati privlačnije okvirne uvjete za inovacije i kreativnost.
In that regard, cultural and creative sectors are a source of innovative ideas that can be turned into products and services that create growth and jobs and help address societal changes.
U tom su smislu kulturni i kreativni sektori izvor inovativnih ideja koje mogu biti pretvorene u proizvode i usluge za stvaranje rasta i radnih mjesta i za pomoć pri suočavanju s društvenim promjenama.
Moreover, excellence and competitiveness in those sectors are primarily the result of efforts on the part of artists, creators and professionals that need to be promoted.
Osim toga, izvrsnost i konkurentnost u tim sektorima ponajprije su rezultat napora umjetnika, stvaratelja i profesionalaca koje treba promicati.
For that purpose, access to finance for the cultural and creative sectors should be improved.
U tu svrhu trebalo bi unaprijediti pristup financiranju za kulturne i kreativne sektore.
In its conclusions on mobility information services for artists and for culture professionals [11], the Council confirmed the importance of the mobility of artists and cultural professionals for the Union and for achieving its objectives within the Europe 2020 Strategy, and called on the Member States and the Commission, within their respective spheres of competences and with due regard to the principle of subsidiarity, to facilitate the provision of comprehensive and accurate information to artists and cultural professionals seeking to be mobile within the Union.
U svojim zaključcima o službama za informiranje umjetnika i kulturnih djelatnika o mobilnosti [11] Vijeće je potvrdilo važnost mobilnosti umjetnika i kulturnih djelatnika za Uniju i za postizanje ciljeva u sklopu strategije Europa 2020. i pozvalo države članice i Komisiju da u okvirima svojih pojedinačnih sfera nadležnosti i uz dužno poštovanje načela supsidijarnosti olakšaju pružanje sveobuhvatnih i točnih informacija umjetnicima i kulturnim djelatnicima koji nastoje biti mobilni u Uniji.
In order to contribute to the enhancement of a shared cultural area, it is important to promote the transnational mobility of cultural and creative players and the transnational circulation of cultural and creative works, including audiovisual works and products, thereby promoting cultural exchanges and intercultural dialogue.
Kako bi se doprinijelo povećanju zajedničkog kulturnog područja, važno je promicati transnacionalnu mobilnost kulturnih i kreativnih aktera te transnacionalno kruženje kulturnih i kreativnih djela, uključujući audiovizualna djela i proizvode, i tako promicati kulturne razmjene i interkulturni dijalog.
The MEDIA, Culture and MEDIA Mundus programmes have been the subject of regular monitoring and external evaluations, and public consultations have been organised on their future, from which it emerges that those programmes play a very important role in protecting and promoting Europe's cultural and linguistic diversity and that they are relevant for the needs of the cultural and creative sectors.
Programi MEDIA, Kultura i MEDIA Mundus bili su predmetom redovitog praćenja i vanjske evaluacije te su organizirana javna savjetovanja na temu njihove budućnosti, iz čega proizlazi da ti programi imaju vrlo važnu ulogu u zaštiti i promicanju kulturne i jezične raznolikosti Europe te da su oni relevantni za potrebe kulturnih i kreativnih sektora.
It also appears from those monitoring, evaluation and consultation activities, as well as from various independent studies, in particular the study on the entrepreneurial dimension of cultural and creative industries, that the cultural and creative sectors are facing common challenges, namely the rapid change caused by the digital shift and globalisation, market fragmentation relating to linguistic diversity, difficulties in accessing finance, complex administrative procedures and a shortage of comparable data, which all require action at Union level.
Iz tih aktivnosti praćenja, evaluacije i savjetovanja kao i iz raznih neovisnih studija, a posebno studije o poduzetničkoj dimenziji kulturnih i kreativnih industrija, također proizlazi da se kulturni i kreativni sektori suočavaju sa zajedničkim izazovima, a to su brze promjene koje nastaju pod utjecajem digitalizacije i globalizacije, fragmentiranje tržišta povezano s jezičnom raznolikošću, poteškoće u dostupnosti financiranja, složeni administrativni postupci i nedostatak usporedivih podataka, koji svi zahtijevaju djelovanje na razini Unije.
The European cultural and creative sectors are inherently diversified along national and linguistic lines, which results in a culturally rich and highly independent cultural landscape, providing a voice for the different cultural traditions of Europe's heritage.
Europski kulturni i kreativni sektori sami se po sebi razlikuju po nacionalnim i jezičnim linijama, što rezultira kulturno bogatim i vrlo neovisnim kulturnim krajobrazom u kojem do izričaja dolaze različite kulturne tradicije europske baštine.
However, such diversification also gives rise to a series of obstacles that impede the smooth transnational circulation of cultural and creative works and hamper the mobility of cultural and creative players within and outside the Union, which can lead to geographical imbalances and, subsequently, to a limited choice for the consumer.
No takva diversifikacija također dovodi do niza prepreka koje otežavaju neometano transnacionalno kruženje kulturnih i kreativnih djela i narušavaju mobilnost kulturnih i kreativnih aktera u Uniji i izvan nje, što može dovesti do geografske neuravnoteženosti i, posljedično, ograničenog izbora za potrošača.
Given that the European cultural and creative sectors are characterised by linguistic diversity which leads in some sectors to fragmentation along linguistic lines, subtitling, dubbing and audio description are essential to the circulation of cultural and creative works, including audiovisual works.
S obzirom na to da je za europske kulturne i kreativne sektore svojstvena jezična raznolikost koja u nekim sektorima vodi k fragmentaciji po jezičnim linijama, podnaslovljivanje, sinkroniziranje i zvučno opisivanje od presudne su važnosti za kruženje kulturnih i kreativnih djela, uključujući i audiovizualna djela.
The digital shift is having a massive impact on how cultural and creative goods and services are made, disseminated, accessed, consumed and monetised.
Digitalizacija uvelike utječe na način stvaranja, širenja, pristupa, konzumacije i unovčenja kulturne i kreativne robe i usluga.
While the need to seek a new balance between the increasing accessibility of cultural and creative works, fair remuneration of artists and creators and the emergence of new business models is recognised, the changes resulting from the digital shift offer wide opportunities for the European cultural and creative sectors and for European society in general.
I dok se priznaje potreba za uspostavljanjem nove ravnoteže između povećanja dostupnosti kulturnih i kreativnih djela, pravednog plaćanja umjetnika i stvaratelja i pojave novih poslovnih modela, promjene koje proizlaze iz digitalizacije nude brojne mogućnosti za europske kulturne i kreativne sektore i europsko društvo općenito.
Lower distribution costs, new distribution channels, the potential for new and for increased audiences and new opportunities for niche products can facilitate access and increase circulation of cultural and creative works worldwide.
Manji troškovi distribucije, novi distribucijski kanali, potencijal za novu i širu publiku i nove prilike za specijalizirane proizvode mogu olakšati pristup i povećati kruženje kulturnih i kreativnih djela diljem svijeta.
In order to use those opportunities to the full and adapt to the context of the digital shift and globalisation, the cultural and creative sectors need to develop new skills and require greater access to finance in order to upgrade equipment, develop new production and distribution methods and adapt their business models.
Kako bi u potpunosti iskoristili te prilike i prilagodili se kontekstu digitalizacije i globalizacije, kulturni i kreativni sektori trebaju razviti nove vještine i bolji pristup financiranju radi obnove opreme, razvijanja novih načina produkcije i distribucije te prilagodbe svojih poslovnih modela.
Current distribution practices underpin the film financing system.
Postojeća praksa distribucije osnova je sustava financiranja filmova.
However, there is an increasing need to promote the emergence of attractive legal online offers and to encourage innovation.
Međutim, potreba za promicanjem stvaranja privlačnih legalnih internetskih ponuda i poticanjem inovacija raste.
Therefore, it is essential to promote new distribution modes in order to allow new business models to emerge.
Stoga je ključno promicanje novih načina distribucije kako bi se omogućilo stvaranje novih poslovnih modela.
Digitisation of cinemas has been an ongoing issue for many small cinema operators, particularly single-screen operators, due to the high costs of the digital equipment.
Digitalizacija kina aktualno je pitanje za mnoge male kinoprikazivače, osobito one s jednim ekranom, zbog visokih troškova digitalne opreme.