natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The full document can be found on the UNODC website at the following link: http://www.unodc.org/pdf/drug_demand_gap_lisbon_consensus.pdf
Ovaj je dokument u cijelosti dostupan na web stranicama UNODC-a: http://www.unodc.org/pdf/drug_demand_gap_lisbon_consensus.pdf
OAS), the National Institute on Drug Abuse (NIDA), the World Health Organization, the International Epidemiology Workgroup and the Global HIV Prevention Research Network.
(CICAD–OAS), Nacionalni institut za suzbijanje zlouporabe droga (NIDA), Svjetska zdravstvena organizacija, Međunarodna radna skupina za epidemiologiju te Globalna istraživačka mreža za prevenciju HIV-a.
• Drug consumption among the general population (prevalence and incidence);
• uporaba droga kod opće populacije (prevalencija i učestalost);• uporaba droga kod mladih (prevalencija i učestalost);• uporaba droga unutar posebnih ili osjetljivih skupina;• visokorizična uporaba (npr. intravenozno ubrizgavanje, ovisnost, itd.);• korištenje usluga;• bolesti uzrokovane uporabom droga;• posjeti hitnoj službi zbog droge;• psihijatrijske bolesti izravno uzrokovane uporabom droga;• smrtnost uzrokovana drogom;• socijalno isključivanje i nedostatci;
• Drug consumption by young people (prevalence and incidence);
• kriminal vezan uz drogu (kršenje zakona o drogi; postotak krađa kao posljedica uporabe droge; postotak nasilja uzrokovanog uporabom droge);
Based on this list, each regional or international drug monitoring network has developed its own model taking into account its specific needs and its institutional environment, but the core data remain the same.
Na temelju ove liste svaka je regionalna i međunarodna mreža praćenja uporabe droga razvila vlastiti model koji uzima u obzir specifične potrebe i institucionalna, no osnovni podatci ostaju isti za sve.
As this handbook is a joint publication between the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) and the Inter-American Drug Abuse Control Commission of the Organization of American States (CICAD–OAS), we will briefly introduce their respective reference frameworks.
Pošto je ovaj priručnik zajedničko izdanje Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) i Interameričke komisije za suzbijanje zlouporabe droga Organizacije američkih država (CICAD–OAS), u nastavku smo sažeto predstavili njihove dotične referentne mreže.
Further comments will be made in Chapter 5, under the heading ‘Reporting to supranational and international organisations’.
Daljnji komentari nalaze se u petom poglavlju pod naslovom “Izvješćivanje nadnacionalnim i međunarodnim organizacijama”.
The European monitoring system: the EMCDDA
Europski sustav praćenja: EMCDDA
In the European Union, the EMCDDA has developed a reference framework for monitoring the drugs phenomenon that is translated into a unique regional data collection network, delivering a consistent, harmonised and standardised national reporting package covering 30 and soon 36 countries each year.
U Europskoj je uniji EMCDDA razvio referentni okvir za praćenje fenomena droga koji se kasnije pretvorio u jedinstvenu regionalnu mrežu za prikupljanje podataka putem koje se dostavlja zbirka dosljednih, usuglašenih i standardiziranih nacionalnih izvješća koja svake godine pokrivaju 30 zemalja, a uskoro će ih pokrivati 36.
The EMCDDA relies on a network of national focal points or national drugs observatories — the Reitox network — which is responsible for collecting the data at national level.
EMCDDA se temelji na mreži nacionalnih informacijskih jedinica ili nacionalnih centara za praćenje droga – Reitox mreži – koje su odgovorne za prikupljanje podataka na nacionalnoj razini.
Chapter 3: Running a national drugs observatory — data collection and monitoring
Treće poglavlje: Rad nacionalnog centra za praćenje droga — prikupljanje i praćenje podataka
One of the key assets of this monitoring system is that it is compulsory for EU Member States
EU-a te da je jedan od instrumenata Europske strategije suzbijanja droga (2
As such, and the fact that it is one of the instruments of the European approach on drugs ( its adoption and transposition at national level is mandatory for any country seeking future EU membership.
Kao takvog, sve države koje nastoje postati članicama EU-a moraju ga usvojiti i izmijeniti na nacionalnoj razini.
The European monitoring system developed by the EMCDDA (
Europska mreža praćenja koju je razvio EMCDDA (3
) is structured so as to cover two main areas: ‘monitoring the situation’ which covers epidemiology, crime and markets, and ‘monitoring responses’ which covers interventions, law and policies.
) struktuirana je na način da pokriva dva velika područja: “praćenje stanja” čime je pokrivena epidemiologija, kriminal i tržište te “praćenje reakcija” čime su pokrivene intervencije, zakon i politika.
Monitoring the situation — Epidemiology, crime and markets
Praćenje stanja – Epidemiologija, kriminal i tržišta
Work in this area is structured around three main components: key epidemiological indicators, crime and markets and the action on new drugs.
Na ovom je području rad struktuiran na tri osnovne točke: glavni epidemiološki indikatori, kriminal i tržište te mjere protiv novih droga.
Crime and markets:
Kriminal i tržišta: kriminal vezan uz drogudostupnost nezakonitih droga
Early warning system Risk assessment Control measures
Mjere protiv novih droga: sustav ranog upozoravanjaprocjena rizikamjere nadzora
The EMCDDA uses five key epidemiological indicators that have been developed by the Centre in close collaboration with the Reitox network, experts across Europe and with other international organisations competent in the field of drugs and drug addiction, such as the Pompidou Group of the Council of Europe.
EMCDDA koristi pet glavnih epidemioloških indikatora koje je razvio Centar u uskoj suradnji s Reitox mrežom, stručnjacima diljem Europe i ostalim međunarodnim organizacijama koje djeluju na području droga i ovisnosti o drogama, kao što je Pompidou grupa Vijeća Europe.
These indicators underpin the EMCDDA’s reporting on trends and developments in the EU drug situation.
EMCDDA te indikatore koristi prilikom izvješćivanja o trendovima i razvoju stanja droga u EU. Oni se također koriste za analizu rasprostranjenosti reakcija, ili za ocjenjivanje djelotvornosti politike i aktivnosti.
See http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/drugs/strategy/fsj_drugs_strategy_en.htm for details.This is a general overview of the EMCDDA’s activities.
Za detaljnije informacije vidjeti: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/drugs/strategy/fsj_drugs_strategy_en.htm Ovo je opći pregled aktivnosti EMCDDA-a.
For more detailed information, please visit the sections of the EMCDDAs website on ‘drugs situation’ and ‘responses’: http://www.emcdda.europa.eu/For detailed information on the five key epidemiological indicators, see: http://www.emcdda.europa.eu/themes/key-indicators
Za detaljnije informacije posjetite web stranice EMCDDA pod sekcijama “drugs situation” i “responses”: http://www.emcdda.europa.eu/Za detaljne informacije o pet glavnih epidemioloških indikatora vidjeti: http://www.emcdda.europa.eu/themes/key-indicators
General population surveys and youth surveys
Istraživanja u općoj populaciji i istraživanja među mladima
Prevalence and patterns of drug use among the general population are measured by probabilistic surveys of the adult and school population.
Prevalencija i učestalost uporabe droge kod opće populacije mjere se probabilističkim istraživanjima odrasle i školske populacije.
Data from general and school population drug surveys provide basic information to help to understand patterns of use, risk perceptions, social and health correlates, and consequences of use of illicit drugs and other psychoactive substances.
Podatci dobiveni iz istraživanja o drogama kod opće i školske populacije pružaju osnovne informacije koje pomažu u razumijevanju učestalosti uporabe, doživljavanja rizika, socijalnih i zdravstvenih pitanja, te posljedica uporabe nezakonitih droga ili drugih psihoaktivnih tvari.
Problem drug use is defined as ‘injecting drug use or long-duration/regular use of opioids, cocaine and/or amphetamines’.
PDU se definira kao “intravenozno uzimanje droga ili dugotrajna/redovita uporaba opioida, kokaina i/ili amfetamina”.
As this population is hidden and difficult to access, this indicator builds on a range of indirect methods that use different existing data sets to extrapolate and produce an estimate of the number of problematic drug users.
Pošto je ova populacija sakrivena ili teško dostupna, ovaj se indikator temelji na nizu posrednih metoda koje koriste različite postojeće setove podataka za izvedbu vrijednosti i stvaranje procjene broja problematičnih ovisnika.
The data sources employed to calculate the estimates differ in each country and are dependent on the routine information systems used in the country.
Izvori podataka koji se koriste za izradu procjene razlikuju se od države do države te ovise o rutinskim sustavima za prikupljanje informacija korištenim u državi.
Treatment demand indicator
Pokazatelj zahtjeva za liječenjem
The treatment demand indicator is used to describe the population of drug users entering treatment each year and the number continuing in treatment from one year to the next.
Pokazatelj zahtjeva za liječenjem koristi se za opisivanje populacije ovisnika koji svake godine započnu program tretmana i na broj onih koji nastavljaju s tretmanom iz godine u godinu.
The treatment demand indicator (TDI) consists of recommendations regarding method, definitions and items to be collected in relation to problem drug users presenting to drug treatment facilities.
Indikator traženja tretmana sadrži preporuke oko metoda, definicija i predmeta koji se moraju prikupiti kada se problematični ovisnik pojavi u ustanovi koja pruža tretman.
These data are collected and collated nationally, and delivered annually.
Ti se podatci prikupljaju i uspoređuju na nacionalnoj razini i dostavljaju se jednom godišnje.
Drug-related deaths and mortality among drug users
Smrti povezane s uporabom droga i smrtnost među ovisnicima
The aim of this indicator is to obtain statistics on the number and characteristics of people who die directly or indirectly as a consequence of drug use.
Cilj je ovog indikatora dobiti statističke podatke o broju i karakteristikama osoba koje umiru od izravnih ili neizravnih posljedica uporabe droge.
Drug-related mortality is a complex phenomenon, which accounts for a considerable percentage of deaths among young people in many countries.
Smrtnost uzrokovana drogom je složen fenomen koji broji visok postotak smrti kod mladih ljudi u mnogim državama.
This epidemiological indicator has two components: deaths directly caused by illegal drugs (drug-induced deaths) and mortality rates among problem drug users.
Ovaj epidemiološki indikator ima dvije komponente: smrti izravno uzrokovane nezakonitim drogama (smrti izazvane drogom) i stope smrtnosti kod problematičnih ovisnika.
These two components can fulfil several public health and methodological objectives, notably as an indicator of the overall health impact of drug use and the components of this impact, identify particularly risky patterns of use, and potentially identify new risks.
Te dvije komponente mogu ispuniti nekoliko ciljeva u javnom zdravstvu i metodologiji, posebice kao pokazatelj cjelokupnog utjecaja uporabe droge na zdravlje i komponente tog utjecaja, a također mogu identificirati naročito rizičan obrazac uporabe i po mogućnosti nove rizike.
This key indicator collects data on the extent (incidence and prevalence) of drug-related infectious diseases — primarily HIV, hepatitis C and hepatitis B infection — in particular among people who inject drugs (injecting drug users or IDUs).
Ovaj ključni indikator prikuplja podatke u području (učestalosti i prevencije) zaraznih bolesti uzrokovanih drogom – prvenstveno HIV-a, hepatitisa C i hepatitisa B – osobito kod mladih ljudi koji injektiraju drogu (intravenski korisnici droga ili IDUs).
The data is collected on IDUs each calendar year using two main methods. These are: (a) surveys of IDUs that include
Podatci o toj kategoriji ovisnika prikupljaju se svake kalendarske godine pomoću dvije metode: (a) istraživanjem među
Chapter 3: Running a national drugs observatory — data collection and monitoring serological testing and (b) the monitoring of routine diagnostic testing for new cases of HIV, hepatitis C and hepatitis B infection among IDUs.
Treće poglavlje: Rad nacionalnog centra za praćenje droga — prikupljanje i praćenje podataka intravenskim korisnicima, uz serološke pretrage i (b) praćenjem rutinskih dijagnostičkih testiranja novih slučajeva HIV-a, hepatitisa C i hepatitisa B kod tih ovisnika.
According to the situation outside Europe, it may be necessary to collect data on other infectious diseases that are related directly or indirectly to drug use or drugs users, such as tuberculosis and sexually transmitted infections.
Što se tiče situacije izvan Europe, možda će biti potrebno prikupiti podatke o ostalim zaraznim bolestima koje su izravno ili posredno uzrokovane uporabom droge ili ovisnicima, kao što su tuberkuloza i spolno prenosive bolesti.
Crime and markets
Kriminal i tržišta
Other data are collected to complement the picture of the drugs situation from a law enforcement perspective, targeting drug-related crime and availability.
Kako bi se upotpunila slika stanja droga, prikupljaju se i ostali podatci iz perspektive provedbe zakona, s naglaskom na kriminalitet droga i dostupnost.
Based on international literature and evaluation practices, the definition of drug-related crime encompasses four categories:
Temeljeno na međunarodnoj literaturi i evaluacijskoj praksi definicija kriminala vezanog uz drogu obuhvaća četiri kategorije:
• Psychopharmacological crimes: crimes committed under the influence of a psychoactive substance, as a result of its acute or chronic use.
• Psihofarmakološki kriminal: djela počinjena pod utjecajem psihoaktivnih tvari, kao rezultat akutne ili kronične uporabe istih.
• Economic-compulsive crimes: crimes committed in order to obtain money (or drugs) to support drug use.
• Kriminal iz ekonomskih potreba: kaznena djela počinjena s ciljem dobivanja novca (ili droge) da bi se poduprijela uporaba droga.
• Systemic crimes: crimes committed within the functioning of illicit drug markets, as part of the business of drug supply, distribution and use.
• Sustavni kriminal: djela počinjena unutar mreže nezakonitih tržišta drogom, kao dio poslovanja dobave, distribucije i uporabe droga.
• Drug law offences: crimes committed in violation of drug (and other related) legislation.
• Kršenje zakona o drogama: djela počinjena povredom zakona o drogama (i ostalih relevantnih zakonskih propisa).
Availability of drugs and drug markets are both major determinants and major consequences of drug use, particularly in terms of where and how they interact with the demand for drugs and with responses to the problem at local level.
Dostupnost droga i tržišta droga su uzročno-posljedično povezani s uporabom droge, posebno u smislu načina na koji međusobno djeluju s potražnjom droga i reakcijama lokalne razine na problem droga.
Drug seizures can be as much an indicator of law enforcement activity in terms of supply reduction as they are of drug availability, but if cross-checked with qualitative information they may be a confirmation of drug flows.
Zapljene droge mogu isto tako biti indikator mjere provedbe zakona u smislu smanjenja ponude, u odnosu na dostupnost droge, ali ako se obavi unakrsna provjera s kvalitativnim informacijama, mogu biti potvrda za protok droge.
Price and potency/purity of illicit drugs may both impact on the perceived availability of illicit drugs and reflect supply side factors (affecting access to drugs).
Cijena i jačina/čistoća nezakonitih droga mogu utjecati na uočenu dostupnost nezakonitih droga i ukazati na sporedne čimbenike ponude (utječući na pristup drogama).
As such, they are considered as indirect indicators of drug availability.
Zbog toga se cijena i jačina smatraju posrednim indikatorima dostupnosti droga.
Action on new drugs
Mjere protiv novih droga
The EMCDDA has been assigned a key role in the detection and assessment of new synthetic drugs in the European Union through a mechanism for a rapid exchange of information on new psychoactive substances.
EMCDDA-u je dodijeljena ključna uloga u otkrivanju i ocijenjivanju novih sintetskih droga u Europskoj uniji, pomoću mehanizma brze razmjene informacija o novim psihoaktivnim tvarima.
This mechanism is built on a three-step approach (
Taj mehanizam je utemeljen na pristupu na tri razine (
• an ‘early-warning system’ to identify new drugs as they appear on the European market;
• “sustavu ranog upozoravanja” za identifikaciju novih droga koje se pojavljuju na europskom tržištu;
• a decision-making process (control measures) through which these products may be placed under control in the EU Member States.
• procesu donošenja odluka (mjere nadzora) pomoću kojih se ti proizvodi mogu staviti pod kontrolu vlasti u državama članicama EU.
The action on new drugs mechanism:
Aktivnost mehanizma djelovanja protiv novih droga:
• is a unique tool combining public health and law enforcement institutions and information, with the aim to provide a multidisciplinary risk assessment;
• je jedinstveno sredstvo koje uz pomoć zdravstvenih ustanova i ustanova iz područja provedbe zakona te njihovih informacija pruža multidisciplinarnu procjenu rizika;
• is governed by a specific instrument under the EU legal framework (a Council decision), which allows the measures applicable in the Member States for control of narcotic and psychotropic substances to be applied also to new psychoactive substances;
• djeluje temeljem posebnog instrumenta europskog zakonodavstva (Odluke Vijeća EU) koja omogućuje da se mjere koje vrijede u državama članicama za kontrolu opojnih i psihotropnih tvari također primjene na nove psihoaktivne tvari;
Monitoring responses — Interventions, law and policies
Praćenje reakcija – Intervencije, zakon i politika
Work in this area is structured around four main components (
Rad na ovom području ustrojen je s četiri osnovna elementa (
): Best practice portal, demand reduction, interventions in the criminal justice system and national strategies, coordination mechanisms and legislation.
): portal za dobru praksu, smanjenje potražnje, intervencije u kazneno-pravnom sustavu te nacionalne strategije, mehanizmi koordinacije i zakonodavstvo.
Responses — Interventions, law and policies.
Reakcije — intervencije, zakon i politika.
Prevention Reduction of drug-related harm Drug treatment Social reintegration
Smanjenje potražnje: prevencija smanjenje štete prouzročene drogomliječenje ovisnosti o drogamasocijalna reintegracija
Interventions in the criminal justice system:
Intervencije u kazneno-pravnom sustavu: stanje i pomoć ovisnicima u zatvorualternative zatvoraprevencija kriminala vezanog uz droge
(5) (6) http://www.emcdda.europa.eu/drug-situation/new-drugs For detailed information on the responses core data sets, see: http://www.emcdda.europa.eu/responses
(5) (6) http://www.emcdda.europa.eu/drug-situation/new-drugs Za detaljne informacije i serije podataka o reakcijama vidjeti: http://www.emcdda.europa.eu/responses
The EMCDDA has developed an online resource for professionals, policymakers and researchers in the areas of drug-related prevention, treatment, harm reduction and social reintegration.
EMCDDA je razvio internetski izvor za stručnjake, donositelje političkih odluka i istraživače na području prevencije droga, liječenja, smanjenja štete i socijalne reintegracije.
The portal concentrates on illicit drugs and polydrug use and has a clear European focus.
Portal je usredotočen na nezakonite droge i na istovremenu uporabu različitih droga te se jasno fokusira na europski kontekst.
Its main aim is to provide tools and standards to improve the quality of interventions and highlight examples of best practice across Europe.
Osnovni mu je cilj pružiti alate i standarde za poboljšanje kvalitete intervencija i pokazati primjere dobre prakse diljem Europe.
Demand reduction
Smanjenje potražnje
Since 1994, a new framework for classifying prevention into universal, selective and indicated prevention interventions replaces the previous concepts of primary, secondary, and tertiary prevention.
Od 1994. godine postoji novi okvir za klasifikaciju prevencije na: opće, selektivne i indicirane intervencije prevencije, koji zamijenjuje bivšu koncept na primarnu, sekundarnu i tercijarnu prevenciju.
The guiding principle of this new classification is the target population by assumptions concerning its risk for substance abuse, but not the overall objective or content of a prevention intervention, as was the case previously.
Vodeći princip nove klasifikacije je ciljna populacija uz pretpostavke koje se odnose na njezine rizike zlouporabe tvari, ali ne i sveukupni cilj ili sadržaj intervencije prevencije, kao što je ranije bio slučaj.
Reduction of drug-related harm
Smanjivanje štete prouzročene drogom
Measures to minimise drug-related damage, reduce deaths and mitigate public nuisance are an integral part of many national drug strategies and a clear policy priority in a majority of countries.
Mjere smanjivanja štete prouzročene drogom, smanjivanje smrtnosti i ublažavanje neugodnosti za javnost sastavni su dijelovi mnogih nacionalnih strategija za droge i smatraju se jasnim prioritetima u većini zemalja.
The data collection in this area aims to improve the information basis on the level of implementation of evidence-based harm reduction measures by monitoring national strategies and responses, analysing available information and documenting evidence-based projects to support the transfer of expertise across Europe.
Cilj prikupljanja podataka na tom području je poboljšati baza informacija na razini provedbe mjera smanjenja štete koje su utemeljene na dokazima tako što će se pratiti nacionalne strategije i reakcije analizirajući pri tome raspoložive informacije i vodeći evidenciju o projektima koji su utemeljeni na dokazima u svrhu podrške prijenosa stručnosti diljem Europe.
Drug treatment
Liječenje ovisnosti o drogama
Ensuring the availability of, and access to, targeted and diversified treatment and improving the quality of treatment are core to reducing drug demand.
Osigurati raspoloživost i dostupnost ciljnih i raznolikih tretmana te poboljšanje njihove kvalitete od ključne je važnosti za smanjenje potražnje za drogom.
The EMCDDA collects information through several treatment monitoring tools which aim to:
EMCDDA prikuplja podatke kroz nekoliko sustava praćenja kojima se nastoji:
• address the policies and interventions Member States have established to provide evidence-based drug treatment.
• sagledati politike i intervencije koje su države članice osnovale s ciljem pružanja liječenja ovisnosti o drogama temeljenog na dokazima.
More precisely, a specific tool is aimed at collecting data about the policies and organisational framework of drug treatment, as well as availability, accessibility and diversification of treatment;
Točnije rečeno, stvoren je poseban alat u svrhu prikupljanja podataka o politici i organizacijskom okviru liječenja ovisnosti o drogama te o raspoloživosti, dostupnosti i raznovrsnosti tretmana;
• collect data through which the quality assurance measures that countries have taken to achieve and maintain a high quality of treatment service provision can be documented;
• prikupiti podatke pomoću kojih se može voditi evidencija mjera osiguravanja kvalitete koje su države primjenile za ostvarivanje i održavanje opskrbe usluge liječenja visoke kvalitete;
• collect quantitative data on the number of people reached by drug treatment in Member States, and more specifically the number of clients receiving substitution/maintenance treatment.
• prikupiti kvantitativne podatke o broju osoba koje su uspjele doći do liječenja ovisnosti o drogama u državama članicama, ili točnije, broju pacijenata koji primaju zamjenske tretmane ili tretmane održavanja.