natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Notwithstanding the first subparagraph, for new types of vehicles from 1 January 2020 and for existing types of vehicles from 1 January 2021 until 31 December 2024, for each emission constituent the product of the multiplication of the deterioration factor set out in Annex VII (B) and the environmental performance test result of a vehicle which has accumulated more than 2500 km for a vehicle with a maximum design vehicle speed of &lt; 130 km/h and 3500 km for a vehicle with a maximum design vehicle speed of ≥ 130 km/h after it was first started at the end of the production line shall be lower than the tailpipe emission limit set out in Annex VI (A).’;
Ne dovodeći u pitanje prvi podstavak, za nove tipove vozila od 1. siječnja 2020., a za postojeće tipove vozila od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2024., umnožak faktora pogoršanja određenog u Prilogu VII. (B) i rezultata ispitivanja učinka na okoliš vozila koje je od prvog pokretanja po silasku s proizvodne linije prešlo više od 2500 km ako mu je najveća konstrukcijski određena brzina &lt; 130 km/h odnosno više od 3500 km ako mu je najveća konstrukcijski određena brzina ≥ 130 km/h mora, za svaku sastavnu tvar emisija, biti niži od granične vrijednosti emisija iz ispušne cijevi određene u Prilogu VI. (A)”;
in Article 30(1), point (b) is replaced by the following:
u članku 30. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
in Article 44(1), the second subparagraph is replaced by the following:
u članku 44. stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
‘The first subparagraph shall apply only to vehicles within the territory of the Union which were covered by a valid EU type-approval at the time of their production, but which neither were registered nor entered into service before that EU type-approval lost its validity.’;
„Prvi podstavak primjenjuje se samo na vozila unutar područja Unije koja su bila obuhvaćena važećom EU homologacijom tipa u vrijeme njihove proizvodnje, ali koja nisu bila ni registrirana ni stavljena u uporabu prije nego što je EU homologacija tipa prestala važiti.”;
The Commission shall draw up a report in respect of the delegation of power not later than 22 June 2022 and nine months before the end of each following five-year period.’;
Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije 22. lipnja 2022. i devet mjeseci prije kraja svakog sljedećeg razdoblja od pet godina.”;
Annexes II, IV, V and VI are amended in accordance with the Annex to this Regulation.
prilozi II., IV., V. i VI. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Position of the European Parliament of 29 November 2018 (not yet published in the Official Journal) and Decision of the Council of 17 December 2018.
Stajalište Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 17.prosinca 2018.
Regulation (EU) No 168/2013 of the European Parliament and of the Council of 15 January 2013 on the approval and market surveillance of two- or three-wheel vehicles and quadricycles (OJ L 60, 2.3.2013, p. 52).
Uredba (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala (SL L 60, 2.3.2013., str. 52.).
Annexes II, IV, V and VI to Regulation (EU) No 168/2013 are amended as follows:
Prilozi II., IV., V. i VI. Uredbe (EU) br. 168/2013 mijenjaju se kako slijedi:
in Annex II, section C1, in the row relating to No 11, the sign ‘X’ is deleted for subcategories L6e-A and L6e-B;
u Prilogu II., odjeljku C1, u retku koji se odnosi na br. 11, znak „X” briše se za podtkategorije L6e-A i L6e-B;
in Annex IV, the table is amended as follows:
u Prilogu IV. tablica se mijenja kako slijedi:
31.12.2020; for L2e-U and L6e-B: 31.12.2024
31.12.2020.; za L2e-U i L6e-B: 31.12.2024.
31.12.2020; for L3e-AxE and L3e-AxT 31.12.2024
31.12.2020.; za L3e-AxE i L3e-AxT 31.12.2024.
for L2e-U, L3e-AxE, L3e-AxT and L6e-B: 1.1.2024
za L2e-U, L3e-AxE, L3e-AxT i L6e-B: 1.1.2024.
for L2e-U, L3e-AxE, L3e-AxT and L6e-B: 1.1.2025’;
za L2e-U, L3e-AxE, L3e-AxT i L6e-B: 1.1.2025.”
OBD stage I environmental test procedure (test type VIII)
OBD-I, postupak ispitivanja učinka na okoliš (ispitivanje tipa VIII.)
OBD stage I environmental test thresholds, Annex VI (B1)
OBD-I, postupak ispitivanja učinka na okoliš – granične vrijednosti, Prilog VI. (B1)
OBD stage I functional requirements including any operating mode which significantly reduces engine torque
OBD-I, zahtjevi za funkcionalnost, uključujući svaki način rada koji znatno smanjuje zakretni moment motora
OBD stage I environmental test thresholds, Annex VI (B2)
OBD-I, postupak ispitivanja učinka na okoliš – granične vrijednosti, Prilog VI. (B2)
OBD stage II functional requirements with the exception of catalyst monitoring
OBD-II, zahtjevi za funkcionalnost osim nadzora katalizatora
L3e (except L3e-AxE and L3e-AxT), L4e, L5e-A, L7e-A
L3e (osim L3e-AxE i L3e-AxT), L4e, L5e-A, L7e-A
OBD stage II environmental test procedures (test type VIII)
OBD-II, postupci ispitivanja učinka na okoliš (ispitivanje tipa VIII.)
OBD stage II environmental test thresholds, Annex VI (B1)
OBD-II, postupak ispitivanja učinka na okoliš – granične vrijednosti, Prilog VI. (B1)
OBD stage II environmental test procedures (test type VIII),
OBD-II, postupci ispitivanja učinka na okoliš (ispitivanje tipa VIII.)
OBD stage II environmental test thresholds, Annex VI (B2)
OBD-II, postupak ispitivanja učinka na okoliš – granične vrijednosti, Prilog VI. (B2)
Sound level test procedure and limit values Annex VI (D)
Postupak ispitivanja razine buke i granične vrijednosti, Prilog VI. (D)
Sound level test procedure and limit values (3), Annex VI (D)
Postupak ispitivanja razine buke i granične vrijednosti (3), Prilog VI. (D)
UNECE regulations Nos 9, 41, 63, 92 and associated new limit values proposed by the Commission
Pravilnici UNECE-a br. 9, 41, 63, 92 i povezane nove granične vrijednosti koje predloži Komisija
in Annex V, section B, the content of the cell in the first column, second row, is replaced by the following:
u Prilogu V., odjeljku B, sadržaj polja u prvom stupcu, drugom retku, zamjenjuju se sljedećim:
‘Type I test (19) Particulate mass (Euro 5 only)’;
„Ispitivanje tipa I. (19) masa krutih čestica (samo Euro 5)”;
Annex VI is amended as follows:
4. Prilog VI. mijenja se kako slijedi:
in section B1, the first row, referring to Vehicle category ‘L6e-A’, is deleted;
u odjeljku B1, briše se prvi redak koji se odnosi na kategoriju vozila „L6e-A”;
the words ‘L3e-L7e (6)’ are replaced by the following:
i. riječi „L3e-L7e (6)” zamjenjuju se sljedećim:
‘L3e, L4e, L5e, L7e’;
„L3e, L4e, L5e, L7e”;
the words ‘All L category vehicles except category L1e and L2e’ are replaced by the following:
riječi „Sva vozila kategorije L osim kategorije L1e i L2e” zamjenjuju se sljedećim:
‘All L category vehicles except category L1e, L2e and L6e’.
„Sva vozila kategorije L osim kategorije L1e, L2e i L6e”.
Catalyst monitoring is not expected to be ready for the first round of the Euro 5 emission step, but is envisaged for 2025.
Ne očekuje se da će nadzor katalizatora biti spreman za prvu fazu emisijskog stupnja Euro 5, no predviđen je za 2025.
Article 21 of Regulation (EU) No 168/2013 should therefore provide for the lead time needed to ensure the correct implementation of the OBD stage II system requirement.
U članku 21. Uredbe (EU) br. 168/2013 trebalo bi stoga predvidjeti razdoblje potrebno da se osigura pravilno ispunjavanje zahtjeva u pogledu sustava OBD faze II.
Regulation (EU) No 168/2013 empowered the Commission to adopt delegated acts for a period of five years, which expired on 21 March 2018.
Uredbom (EU) br. 168/2013 Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u petogodišnjem razdoblju koje je isteklo 21. ožujka 2018.
As there is a continuous need to update elements of the type-approval legislation to technical progress or to introduce other amendments in line with the empowerments, that Regulation should be amended to provide for the extension of the delegation for another five years with the possibility of tacit extension.
Budući da postoji trajna potreba za ažuriranjem elemenata zakonodavstva o homologaciji tipa zbog tehničkog napretka ili uvođenja drugih izmjena u skladu s ovlastima, tu bi uredbu trebalo izmijeniti tako da se predvidi produljenje tog delegiranja za idućih pet godina s mogućnošću prešutnog produljenja.
The power to adopt delegated acts referred to in Article 18(3), Article 20(2), Article 21(8), Article 22(5) and (6), Article 23(6) and (12), Article 24(3), Article 25(8), Article 32(6), Article 33(6), Article 50(4), Article 54(3), Article 57(12), Article 65 and Article 74 shall be conferred on the Commission for a period of five years from 22 March 2013.
Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 18. stavka 3., članka 20. stavka 2., članka 21. stavka 8., članka 22. stavaka 5. i 6., članka 23. stavaka 6. i 12., članka 24. stavka 3., članka 25. stavka 8., članka 32. stavka 6., članka 33. stavka 6., članka 50. stavka 4., članka 54. stavka 3., članka 57. stavka 12., članka 65. i članka 74. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 22. ožujka 2013.
The delegation of power shall be tacitly extended for periods of five years, unless the European Parliament or the Council opposes such extension not later than three months before the end of each period.
Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja od pet godina, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
Regulation (EU) 2018/842 of the European Parliament and of the Council
Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća
on binding annual greenhouse gas emission reductions by Member States from 2021 to 2030 contributing to climate action to meet commitments under the Paris Agreement and amending Regulation (EU) No 525/2013
o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 192(1) thereof,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1,
Having regard to the opinion of the Committee of the Regions,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,
The European Council in its conclusions of 23-24 October 2014 on the 2030 climate and energy policy framework endorsed a binding target of at least a 40 % domestic reduction in economy-wide greenhouse gas emissions by 2030 compared to 1990 and that target was reaffirmed in the European Council conclusions of 17-18 March 2016.
U svojim zaključcima od 23. i 24. listopada 2014. o okviru klimatske i energetske politike do 2030. Europsko vijeće podržalo je obvezujući cilj domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu do 2030. za najmanje 40 % u odnosu na 1990., a taj je cilj ponovno potvrđen u zaključcima Europskog vijeća od 17. i 18. ožujka 2016.
The methodology to set the national reduction targets for the non-ETS sectors, with all the elements applied in Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council, should be continued until 2030 with efforts distributed on the basis of relative Gross Domestic Product (GDP) per capita.
Metodologija utvrđivanja nacionalnih ciljeva smanjenja za sektore izvan sustava trgovanja emisijama, sa svim elementima primjenjenima u Odluci br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, trebala bi se nastaviti primjenjivati do 2030., pri čemu se napori raspoređuju na temelju relativnog bruto domaćeg proizvoda (BDP) po stanovniku.
Achieving these greenhouse gas emission reductions should boost efficiency and innovation in the Union economy and should, in particular, promote improvements, notably in buildings, agriculture, waste management and transport, in so far as they fall under the scope of this Regulation.
Postizanje tih smanjenja emisija stakleničkih plinova trebalo bi potaknuti učinkovitost i inovativnost u gospodarstvu Unije te bi njime osobito trebalo promicati poboljšanja, prije svega u zgradarstvu, poljoprivredi, gospodarenju otpadom i prometu, u mjeri u kojoj su obuhvaćeni ovom Uredbom.
This Regulation forms part of the implementation of the Union’s contributions under the Paris Agreement adopted under the United Nations Framework Convention on Climate Change (‘UNFCCC’).
Ova Uredba dio je provedbe doprinosa Unije u skladu s Pariškim sporazumom, donesenim u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („UNFCCC”).
The Paris Agreement was concluded on behalf of the Union on 5 October 2016 by Council Decision (EU) 2016/1841.
Pariški sporazum sklopljen je u ime Unije 5. listopada 2016. Odlukom Vijeća (EU) 2016/1841.
The Paris Agreement, inter alia, sets out a long-term goal in line with the objective to keep the global temperature increase well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to keep it to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Pariškim sporazumom utvrđuje se, među ostalim, dugoročni cilj u skladu s nastojanjima da se povećanje globalne temperature zadrži na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju te da se ulažu napori u njegovo zadržavanje na 1,5 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju.
It also stresses the importance to adapt to the adverse impacts of climate change and to make finance flows consistent with a pathway towards low greenhouse gas emissions and climate-resilient development.
Također se naglašava važnost prilagodbe negativnim utjecajima klimatskih promjena i usklađivanja financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene.
The Paris Agreement also calls for a balance between anthropogenic emissions by sources and removals by sinks of greenhouse gases in the second half of this century, and invites Parties to take action to conserve and enhance, as appropriate, sinks and reservoirs of greenhouse gases, including forests.
Pariškim sporazumom također se želi uspostaviti ravnoteža između antropogenih emisija po izvorima i uklanjanja stakleničkih plinova s pomoću ponora u drugoj polovini ovog stoljeća, a stranke se pozivaju da poduzmu mjere za očuvanje i poboljšanje, prema potrebi, ponora i spremnika stakleničkih plinova, uključujući šume.
In its conclusions of 29-30 October 2009, the European Council supported a Union objective, in the context of necessary reductions according to the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) by developed countries as a group, to reduce greenhouse gas emissions by 80-95 % by 2050 compared to 1990 levels.
Europsko vijeće je u svojim zaključcima od 29. i 30. listopada 2009. podržalo cilj Unije, u kontekstu potrebnih smanjenja koja prema Međuvladinom panelu o klimatskim promjenama (IPCC) moraju provesti razvijene zemlje u cjelini, za smanjenje emisija stakleničkih plinova za 80 - 95 % do 2050. u odnosu na razine iz 1990. godine.
The nationally determined contributions of the Parties to the Paris Agreement are to reflect their highest possible ambition and represent a progression over time.
Nacionalno utvrđeni doprinosi stranaka Pariškog sporazuma trebaju odražavati njihove najviše moguće ciljeve i predstavljati napredak tijekom vremena.
In addition, Parties to the Paris Agreement should strive to formulate and communicate long-term low greenhouse gas emission development strategies, mindful of the objectives of the Paris Agreement.
Uz to, stranke Pariškog sporazuma trebale bi nastojati izraditi dugoročne strategije za razvoj koje su usmjerene na niske razine emisija stakleničkih plinova i obavijestiti o tim strategijama, imajući na umu ciljeve Pariškog sporazuma.
The Council conclusions of 13 October 2017 recognise the importance of the long-term goals and the five-year review cycles in the implementation of the Paris Agreement and highlight the importance of long-term low greenhouse gas emission development strategies as a policy tool for developing reliable pathways and the long-term policy changes needed to achieve the goals of the Paris Agreement.
U zaključcima Vijeća od 13. listopada 2017. prepoznaje se važnost dugoročnih ciljeva i ciklusa preispitivanja svakih pet godina u provedbi Pariškog sporazuma te se ističe važnost dugoročnih strategija razvoja usmjerenih na niske razine emisija stakleničkih plinova kao političkog instrumenta za razvoj pouzdanih načina i dugoročnih promjena politika nužnih za postizanje ciljeva Pariškog sporazuma.
It is a key Union priority to establish a resilient Energy Union to provide secure, sustainable, competitive and affordable energy to its citizens.
Ključni je prioritet Unije stvaranje otporne energetske unije kako bi se građanima osigurala sigurna, održiva, konkurentna i pristupačna energija.
Achieving that requires continuation of ambitious climate action with this Regulation and progress on the other aspects of the Energy Union as set out in the Commission communication of 25 February 2015 entitled ‘A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy’.
Da bi se to postiglo, potrebno je nastaviti s ambicioznim mjerama u području klime u okviru ove Uredbe i napredovati u drugim aspektima energetske unije, kako je utvrđeno u komunikaciji Komisije od 25. veljače 2015. pod naslovom „Okvirna strategija za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom”.
A range of Union measures enhance Member States’ ability to meet their climate commitments and are crucial to achieving necessary greenhouse gas emission reductions in the sectors covered by this Regulation.
Nizom mjera Unije povećava se sposobnost država članica da ispune svoje klimatske obveze i one su ključne za postizanje potrebnih smanjenja emisija stakleničkih plinova u sektorima obuhvaćenima ovom Uredbom.
Those measures include legislation on fluorinated greenhouse gases, CO2-reductions from road vehicles, energy performance of buildings, renewables, energy efficiency and circular economy, as well as Union funding instruments for climate-related investments.
Te mjere uključuju zakonodavstvo o fluoriranim stakleničkim plinovima, smanjenju CO2 iz cestovnih vozila, energetskim svojstvima zgrada, obnovljivoj energiji, energetskoj učinkovitosti i kružnom gospodarstvu, kao i instrumente financiranja Unije za ulaganja povezana s klimom.
The conclusions of the European Council of 19-20 March 2015 noted that the Union is committed to building an Energy Union with a forward-looking climate policy on the basis of the Commission’s framework strategy, whose five dimensions are closely interrelated and mutually reinforcing.
U zaključcima Europskog vijeća od 19. i 20. ožujka 2015. navodi se da je Unija predana stvaranju energetske unije s klimatskom politikom usmjerenom prema budućnosti na temelju okvirne strategije Komisije s pet dimenzija koje su usko povezane i međusobno se osnažuju.
Moderation of energy demand is one of the five dimensions of that Energy Union strategy.
Smanjenje potražnje za energijom jedna je od pet dimenzija te strategije energetske unije.
Improving energy efficiency can deliver significant reductions in greenhouse gas emissions.
Poboljšanjem energetske učinkovitosti mogu se postići znatna smanjenja emisija stakleničkih plinova.
It can also benefit the environment and health, improve energy security, cut energy costs for households and companies, help alleviate energy poverty and lead to increased jobs and economy-wide economic activity.
Njime se također mogu ostvariti koristi za okoliš i zdravlje, poboljšati energetska sigurnost, smanjiti troškovi energije u kućanstvima i poduzećima, pomoći u ublažavanju energetskog siromaštva te postići veća zaposlenost i ekonomska aktivnost cjelokupnoga gospodarstva.
Measures which contribute to an increased uptake of energy-saving technologies in buildings, industry and transport could be a cost-effective way of helping Member States achieve their targets under this Regulation.
Mjere kojima se doprinosi povećanoj primjeni tehnologija koje štede energiju u zgradama, industriji i prometu mogle bi biti troškovno učinkovit način na koji se državama članicama pomaže u postizanju njihovih ciljeva u okviru ove Uredbe.
The deployment and development of sustainable and innovative practices and technologies can enhance the role of the agricultural sector in relation to climate mitigation and adaptation, in particular by reducing greenhouse gas emissions and by maintaining and enhancing sinks and carbon stocks.
Uvođenjem i razvojem održivih i inovativnih praksi i tehnologija može se osnažiti uloga poljoprivrednog sektora u odnosu na ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima, posebno smanjenjem emisija stakleničkih plinova i održavanjem i povećavanjem ponora i zaliha ugljika.
To reduce the carbon and ecological footprint of the agricultural sector, whilst maintaining its productivity, regeneration capacity and vitality, it is important to enhance action on climate mitigation and adaption as well as research funding for the development of and investments in sustainable and innovative practices and technologies.
Da bi se smanjio ugljični i ekološki otisak poljoprivrednog sektora, zadržavajući istodobno njegovu produktivnost, sposobnost obnove i vitalnost, važno je pospješiti mjere ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima te financiranje istraživanja u području razvoja održivih i inovativnih praksi i tehnologija te ulaganja u njih.
The agricultural sector has direct and significant impact on biodiversity and ecosystems.
Poljoprivredni sektor ima izravan i znatan učinak na biološku raznolikost i ekosustave.
For that reason, it is important to ensure the coherence between the objective of this Regulation and other Union policies and objectives, such as the common agricultural policy and objectives related to the biodiversity strategy, the forestry strategy and circular economy strategy.
Stoga je važno osigurati usklađenost između cilja ove Uredbe i drugih politika i ciljeva Unije poput zajedničke poljoprivredne politike i ciljeva povezanih sa strategijom za biološku raznolikost, strategijom za šumarstvo i strategijom za kružno gospodarstvo.
The transport sector represents almost a quarter of the Union’s greenhouse gas emissions.
Sektor prometa odgovoran je za gotovo četvrtinu emisija stakleničkih plinova u Uniji.
It is therefore important to reduce greenhouse gas emissions and risks related to fossil fuel dependency in the transport sector through a comprehensive approach for the promotion of greenhouse gas emission reductions and energy efficiency in transport, for electric transportation, for a shift of transport modes, where more sustainable, and for sustainable renewable energy sources in transport also after 2020.
Stoga je važno smanjiti emisije stakleničkih plinova i rizike povezane s ovisnošću o fosilnom gorivu u sektoru prometa sveobuhvatnim pristupom za promidžbu smanjenja emisija stakleničkih plinova i energetske učinkovitosti u prometu, za prijevoz na električni pogon, za promjenu načina prijevoza, kada je to održivije, i za održive, obnovljive izvore energije u prometu, također i nakon 2020.
The shift towards low-emission mobility as part of the broader shift to a safe and sustainable low-carbon economy can be facilitated through the introduction of enabling conditions and strong incentives, as well as long-term strategies that can enhance investments.
Prijelaz prema mobilnosti s niskom razinom emisija kao dio općenitijeg prijelaza na sigurno i održivo gospodarstvo s niskim emisijama ugljika može se olakšati uvođenjem povoljnih uvjeta i snažnih poticaja, kao i dugoročnim strategijama kojima se mogu povećati ulaganja.
The impact of Union and national policies and measures implementing this Regulation should be assessed in line with the monitoring and reporting obligations under Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council.
Učinak Unijinih i nacionalnih politika i mjera za provođenje ove Uredbe trebalo bi ocijeniti u skladu s obvezama o praćenju i izvješćivanju iz Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća.