natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The actual sediment yield is calculated for no more than 38 % of analysed catchments.
Godišnja količina transportiranoga vučenog i suspendiranog nanosa riječnom mrežom izračunana je za samo 38 % analiziranih slivova.
Although several modifications of the model have been used over the years, different variations of the model continue to be applied.
Iako je tijekom godina korišteno nekoliko modifikacija modela, različite varijante modela primjenjuju se i danas.
These variations concern assessment of actual sediment yield involved in transportation.
Te varijante odnose se na procjenu godišnjih količina transportiranoga vučenog i suspendiranog nanosa riječnom mrežom.
The analyses exhibit better results and correspondence with on-site measurements when a modified formula is used for the sediment delivery ratio.
Analiza je pokazala bolje rezultate i podudarnost s mjerenjima na terenu pri primjeni modificirane formule za koeficijent retencije erozivnog nanosa.
A modified sediment delivery ratio uses drainage density as a ratio between the primary and secondary river length and the catchment area.
Prilagođeni koeficijent retencije erozivnog nanosa primjenjuje gustoću riječne (drenske) mreže kao odnos između ukupne duljine primarnog vodotoka i svih sekundarnih vodotoka i površine sliva.
If the simplified (original) formula is used and the ratio is replaced with a constant, the values obtained using the model can exceed the predicted values for the total annual volume of soil or the overall yearly amount of detached soil.
Ukoliko se koristi jednostavnija (originalna) formula i spomenuti je odnos zamijenjen konstantom, vrijednosti dobivene primjenom modela mogu biti veće od predviđenih vrijednosti za ukupnu godišnju produkciju erozijskog nanosa odnosno godišnju količinu odvojenih čestica tla.
Therefore, the authors conclude that the use of the formula for drainage density is recommended for all future analyses as a means to avoid incorrect results indicating larger values for the actual sediment yield compared to those of the total annual volume of soil.
Dakle, autori ovog rada preporučuju primjenu formule za gustoću riječne (drenske) mreže u svim budućim istraživanjima kako bi se izbjegli netočni rezultati koji daju veće vrijednosti za godišnje količine transportiranoga erozijskog nanosa riječnom mrežom u odnosu na ukupne godišnje produkcije erozijskog nanosa.
However, none of the analysed papers includes an explanation as to why a given formula, original or modified, is preferred to any other.
Međutim, ni jedan od analiziranih radova ne daje objašnjenje zašto je dana formula, originalna ili prilagođena, primijenjena u odnosu na drugu.
Additionally, these papers do not provide a comparison that could be used to roughly estimate the error/difference between the calculated and measured values if both formulas are used.
Također, ti radovi nisu pružili usporedbu koja bi ugrubo procijenila pogrešku/razliku između izračunanih i mjerenih vrijednosti primjenom obiju formula.
The evolution of the Gavrilović model began with the development of GIS technologies.
Razvitak Gavrilovićeva modela započeo je razvojem GIS tehnologije.
However, this method has not as yet fully benefited from all possibilities offered by GIS.
Do danas ta metoda još nije istražila sve mogućnosti GIS-a.
For example, the actual sediment yield or sediment involved in transportation is calculated within the method for the entire catchment/sub-catchment and refers to the value representing sediment transport, measured at the tow of the catchment.
Na primjer, godišnja količina transportiranoga vučenog i suspendiranog erozijskog nanosa riječnom mrežom prema toj se metodi izračunava za cijeli sliv/podslivove i odnosi se na vrijednosti koje predstavljaju transportirani erozijski nanos mjeren u nožici sliva.
Today, GIS technologies enable assessment of each cell within the catchment and, as such, they can provide an estimation of the material transported in each cell representing the river.
Danas GIS tehnologija omogućava procjenu svake ćelije unutar sliva i kao takva može procijeniti transportirani erozijski nanos za svaku ćeliju koja je dio vodotoka.
This approach can to some extent simplify the process of choosing the best location for field measurements in less accessible catchments, and provide multiple options as adequate positions for field measurements.
Takav pristup do neke mjere može pojednostaviti proces odabira najbolje lokacije za provedbu mjerenja na slivovima koji su manje pristupačni, kao i omogućiti višestruki izbor prihvatljivih pozicija u provedbi terenskih mjerenja.
Thus, the verification of the method in terms of the assessed parameter for actual sediment yield can also be simplified and conducted on any part/length of the river, which can potentially lead to more frequent calculations of this parameter.
Također, verifikacija metode u vidu procijenjene godišnje količine transportiranoga vučenog i suspendiranog erozijskog nanosa riječnom mrežom može se pojednostaviti i provoditi na bilo kojem dijelu/duljini vodotoka, što potencijalno može dovesti do češćeg izračuna tog parametra.
To achieve this, the analysis must be narrowed down from the catchment and sub-catchment assessment to the cell resolution, and later gradually broadened to the catchment size.
Kako bi se to postiglo, analizu je potrebno svesti s procjene na razini sliva i podsliva na procjenu na razini rezolucije ćelije te potom postupno proširiti na veličinu sliva.
Unfortunately, this procedure will continue to depend upon resolution of the available input data.
Nažalost, ta će procedura i dalje ovisiti o rezoluciji dostupnih ulaznih podataka.
Lazarević, Globevnik, Fanetti and Vezzoli significantly improved the method using changes in the assessment of descriptive
Lazarević, Globevnik, Fanetti i Vezzoli znatno su unaprijedili metodu promjenama u procjeni opisnih parametara metode.
Therefore, if this is considered, the land use/cover parameter can be considered as an extremely important parameter that will affect the final estimated values, as shown in a number of previously mentioned papers [24, 25, 27, 28, 29, 58, 60].
Stoga, ako se to uzme u obzir, parametar namjena zemljišta/ pokrov tla jest vrlo važan parametar koji će utjecati na konačno procijenjene vrijednosti, kao što je i prikazano u prethodno spomenutim radovima [24, 25, 27, 28, 29, 58, 60].
The changes in land use will not only affect the changes in the soil protection coefficient but subsequently the coefficient of type and extent of erosion, whose contribution to Gavrilović method and sediment production should not be neglected.
Promjene u namjeni zemljišta neće utjecati samo na koeficijent zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom, već će posljedično utjecati i na koeficijent vidljivih i jasno izraženih procesa erozije na analiziranome području, čiji doprinos Gavrilovićevoj metodi i produkciji erozijskog nanosa ne smije biti zanemaren.
For such areas with intensive urban changes, the parameter for urban areas (Table 6) is recommended in future analyses.
Područja intenzivnih urbanih promjena za koje je potrebno procijeniti koeficijent zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom preporučeno je uključiti u svim budućim analizama (tablica 6.).
It is often forgotten in erosion analysis that agricultural areas and areas with low or no vegetation cover are not the only source of eroded material in a catchment.
Često se u analizama erozije zaboravlja to da poljoprivredna područja te područja male pokrivenosti vegetacijskim pokrovom i gola tla nisu jedini izvor erozijskog nanosa na slivovima.
Therefore, all catchments are unique and complex in their own way, and additional sources of erosion material should be considered, such as construction areas in expanding urban regions.
S obzirom na jedinstvenost i složenost svakog sliva, moraju se uzeti u obzir dodatni izvori erozijskog nanosa poput gradilišta u područjima urbanog razvoja.
These areas, although short lived, have a substantial impact on the yearly amount of erosion sediment production and should be considered when planning future activities in the catchment.
Ta područja, iako kratkog vijeka, imaju znatan utjecaj na količine erozijskog nanosa na godišnjoj razini i trebala bi se uzeti u obzir prilikom planiranja budućih aktivnosti na slivu.
Another source of erosion material that is rarely considered are residential areas with small green plots used mainly for agriculture.
Drugi izvor erozijskog nanosa koji se rijetko uzima u obzir jesu naseljena područja s malim poljima/vrtovima koja se koriste uglavnom za poljoprivredu.
In larger towns, such areas are not considered to be significant; however, in towns and villages where such residential areas are often represented, this can be considered a problem and an additional source of erosion material that is often forgotten and simply classified as urban/rural area.
U većim gradovima takva se područja ne smatraju važnima, međutim u naseljima i selima gdje tako uređene površine stambene namjene prevladavaju, one mogu biti problem i dodatni izvor erozijskog nanosa koji je često zanemaren, a klasificiraju se isključivo kao urbana/ruralna područja.
Therefore, a new categorisation for the soil protection coefficient for urban/ rural areas, including undeveloped areas designated for urban development in the near future, is suggested in Table 6.
Zato je u tablici 5. dan prijedlog za novu kategorizaciju koeficijenta zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom za urbana/ruralna područja, uključujući i neizgrađena građevinska zemljišta.
Such a categorisation would change the model output information concerning erosion intensity and the total amount of erosion material.
Takva kategorizacija utjecala bi na rezultate modela i informacije vezane uz očekivani intenzitet erozije i ukupnu godišnju količinu erozijskog nanosa.
Proposed assessment of soil protection coefficient for urban areas Xa
Predložena evaluacija koeficijenta zaštićenosti zemljišta vegetacijskim pokrovom Xa za urbana područja
Descriptive evaluation
Deskriptivna evaluacija
Numerical evaluation Xa
Numerička evaluacija Xa
Dense urban areas with no or little green areas
Gusta urbana područja bez zelenih površina ili s malo zelenih površina
Scattered urban/rural residential areas with green plots used mainly for agriculture
Raspršena urbana/ruralna stambena područja sa zelenim poljima koja se koriste ponajviše za poljoprivredu
Scattered urban/rural residential areas with green plots used mainly for agriculture using agronomic, soil management or mechanical anti-erosion measures
Raspršena urbana/ruralna stambena područja sa zelenim poljima koja se koriste ponajviše za poljoprivredu, ali se na njima primjenjuju agronomske, mehaničke antierozijske mjere usmjerene na upravljanje tlima
Construction areas
Gradilišta / Neizgrađena građevinska zemljišta
Land use/cover parameters greatly influence final results of the model, and lead to predictions of decreased erosion production if appropriate land use management is applied.
Namjena zemljišta/pokrov tla, kako se pokazalo, ima znatan utjecaj na rezultate modela i ukazuje na smanjenje produkcije erozijskog nanosa ako se primjene odgovarajuće mjere upravljanja namjenom zemljišta.
Dragičević et al. [58] highlighted the problem through generation of different results by simply using a different land use/cover input source.
Dragičević i dr. [58] naglasili su problem dobivanja različitih rezultata pri promjeni ulaznih podataka za namjenu zemljišta/pokrov tla.
It can therefore be concluded that reliability of final results is strongly correlated with the data source, experience of the expert in charge of map production, and the accuracy and level of detail of input data.
Stoga se može zaključiti da je pouzdanost rezultata modela usko povezana s izvorom informacije, iskustvom stručnjaka zaduženog za generiranje karata, kao i s točnošću i rezolucijom ulaznih podataka.
The expert conducting erosion analysis should also consider different data sets/maps available for the same parameter, compare their differences and, based on field surveys and local population information exchange, choose the best option for future analysis, as shown in [27, 28, 58].
Stručnjak koji provodi analize erozije mora uzeti u obzir različite setove podataka/karte dostupne za isti parametar, usporediti njihove razlike i na temelju terenskih istraživanja te razmjene informacija s lokalnim stanovništvom izabrati najbolju opciju za sve buduće analize, kako je prikazano i u [27, 28, 58].
In the future, it could be interesting to analyse the interconnection between the Gavrilović model outputs from small catchments and its geology, which would lead to possible further modifications of the model.
U budućnosti bilo bi zanimljivo analizirati međuovisnost rezultata Gavrilovićeva modela na malim slivovima i njihove geologije, što bi potencijalno ukazalo na daljnje moguće modifikacije modela.
It should be noted that the verification aspect of the analysis is omitted in most of the analysed papers, which leads to a shortage of information concerning the adaptability and applicability of the Gavrilović method to different areas varying primarily in terms of geology and hydrology.
Napominjemo to da je dio vezan uz verifikaciju izostavljen u većini analiziranih radova, što je dovelo do nedostatka informacija o prilagodljivosti i primjenjivosti Gavrilovićeve metode na područjima različitih geoloških i hidroloških prilika.
The lack of these data has also hindered possible extensions of the method because these data have yet to be provided.
Te su informacije potrebne kako bi se omogućio daljnji razvoj i modifikacija metode.
Additionally, it is noted in several papers that a strong correlation exists between
Također, nekolicina analiziranih radova napominje usku povezanost znanja i iskustva stručnjaka te
the knowledge and experience of the erosion expert and the deviation of predicted and measured sediment yield.
dobivenih razlika između predviđenih i mjerenih vrijednosti produkcije erozijskog nanosa.
Not one of the papers containing verification actually addresses sensitivity of the model and the uncertainty of overall results regarding the source of input data.
Ni jedan rad koji sadrži verifikaciju ne osvrće se na osjetljivost modela i nesigurnost njegovih rezultata s obzirom na odabrani izvor informacije.
The verification of the models should be conducted with greater frequency so as to obtain a better correspondence between on-site measured values for sediment production and those obtained with the model.
Potrebno je provoditi verifikaciju modela kako bi se osigurala bolja podudarnost između mjerenih količina erozijskog nanosa na terenu i vrijednosti produkcije erozijskog nanosa dobivenih modelom.
The research for development and publication of this paper was co-financed through grants awarded by the University of Rijeka (Grant No. 13.05.1.3.08., entitled: Development of New Methodologies in Water and Soil Management in Karstic, Sensitive and Protected Areas, and Grant No. 13.05.1.03. entitled: "Water Resources Hydrology and Floods and Mud Flow Risks Identification in the Karstic Area").
Istraživanje za potrebe ovoga rada i njegovo objavljivanje sufinancirano je sredstvima potpora Sveučilišta u Rijeci (broj potpore 13.05.1.3.08, naslov: Razvoj novih metodologija u gospodarenju vodama i tlom u krškim, osjetljivim i zaštićenim područjima i broj potpore 13.05.1.03 Hidrologija vodnih resursa i identifikacija rizika od poplava i blatnih tokova na krškom području).
A part of the research related to this paper was conducted in the scope of the bilateral CroatianJapanese project "Risk Identification and Land Use Planning for Disaster Mitigation of Landslides and Floods in Croatia" and research project "Hydrology of Sensitive Water Resources in Karst" (114-0982709-2549) co-financed by the Ministry of Science, Education and Sport of the Republic of Croatia.
Dio istraživanja za potrebe izrade ovog rada provedeno je u sklopu bilateralnoga hrvatsko-japanskog projekta Identifikacija rizika i planiranje korištenja zemljišta za ublažavanje nepogoda kod odrona zemlje i poplava u Hrvatskoj te znanstvenog projekta Hidrologija osjetljivih vodnih resursa u kršu (114-0982709-2549) koji financira Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta RH.
Paper type: Subject review
Tip rada: Stručni rad
Numerical evaluation of structural wall - flat slab connection
Preuzmi članak (HR verzija): PDF
Surumi Rasia Salim, Krishnan Prabhakan Jaya, Greeshma Sivasankarapillai
Preuzmi članak (EN verzija): PDF
The conventional pattern and a proposed nonconventional joint reinforcement detailing pattern were considered.
Najvažniji parametar pri izboru građevinske mehanizacije jest specifikacija tih strojeva, koja ovisi o njihovoj primjeni u određenim uvjetima.
reinforced concrete, shear wall - flat slab connection, finite element method, nonlinear analysis
građevinski strojevi, učinak stroja, stohastički pristup, deterministički pristup
Rasia Salim, S., Prabhakan Jaya, K., Sivasankarapillai, G.: Numerical evaluation of structural wall - flat slab connection, GRAĐEVINAR, 67 (2015) 7, pp. 663-672, doi: https://doi.org/10.14256/JCE.
Kozlovská, M., Krajňák, M., Sirochmanová, L., Bašková, R., Struková, Z.: Novi pristupi u određivanju učinaka građevinskih strojeva, GRAĐEVINAR, 67 (2015) 7, pp. 673-680, doi: https://doi.org/10.14256/JCE.
Rasia Salim, S., Prabhakan Jaya, K., Sivasankarapillai, G. (2015).
Kozlovská, M., Krajňák, M., Sirochmanová, L., Bašková, R., Struková, Z. (2015).
Numerical evaluation of structural wall - flat slab connection, GRAĐEVINAR, 67 (7), 663-672, doi: https://doi.org/10.14256/JCE.
Novi pristupi u određivanju učinaka građevinskih strojeva, GRAĐEVINAR, 67 (7), 673-680, doi: https://doi.org/10.14256/JCE.
Optimizing activated carbon size and ratio in bitumen modification
Optimiziranje veličine i udjela aktivnog ugljena pri modifikaciji bitumena
Key words: activated carbon, modification of bitumen, dynamic shear rheometer, ageing
Ključne riječi: aktivni ugljen, modifikacija bitumena, dinamički smični reometar, starenje
Optimiziranje veličine i udjela aktivnog ugljena pri modifikaciji bitumena
Optimizing activated carbon size and ratio in bitumen modification
Svrha je ovog rada istražiti učinke dodatka aktivnog ugljena (CA) na reološka svojstva bitumena te optimiziranje veličina i udjela aktivnog ugljena pri modifikaciji bitumena.
The aim of the study is to investigate the effects of activated carbon (CA) on the rheology of bitumen, and to optimize the activated carbon size and ratio in bitumen modification.
Za modifikaciju bitumena vrednovana je primjena aktivnog ugljena proizvedenog iz otpadnih ljuski lješnjaka.
The use of CA produced from waste hazelnut shells in bitumen modification is evaluated.
Upotrijebljene su različite veličine i udjeli aktivnog ugljena.
Different sizes and ratios of CA are used.
Rezultati ispitivanja pokazuju da je veličina čestica aktivnog ugljena manja od 0,063 mm najučinkovitija, a da modifikacija s aktivnim ugljenom povećava bitumensku konzistentnost i radna svojstva pri visokim temperaturama te umanjuje osjetljivost na temperaturu i promjenu mase.
Test results show that a CA particle size smaller than 0.063 mm is the most effective, and that the CA modification increases the bitumen consistency and high temperature performance, while reducing the temperature susceptibility and weight change.
Ključne riječi: aktivni ugljen, modifikacija bitumena, dinamički smični reometar, starenje
Key words: activated carbon, modification of bitumen, dynamic shear rheometer, ageing
Cumhuriyet University
Sveučilište Cumhuriyet
Civil Engineering Department
Odjel za građevinarstvo
Karadeniz Technical University
Tehničko sveučilište Karadeniz
Trabzon, Turkey oruc@ktu.edu.tr
Trabzon, Turska oruc@ktu.edu.tr
Bitumen is an organic mixture of various chemical elements and compounds.
Bitumen je organska smjesa različitog kemijskog sastava.
It is widely used for the construction of roads due to its good adhesion to mineral aggregates and its viscoelastic properties [1-3].
Primjenjuje se u brojne svrhe u cestogradnji zbog dobrog prianjanja uz mineralne agregate i viskoelastičnih svojstava [13].
Unfortunately, bitumen assumes the form of liquid at high temperatures and becomes brittle at low temperatures, which can limit its application by causing high temperature rutting and low temperature cracking of pavement [1, 4].
Nažalost, pri visokim temperaturama bitumen postaje tekuć, a pri niskim temperaturama krt što može ograničiti njegovu primjenu zbog pojave kolotraženja pri visokim temperaturama i pukotina uslijed niskih temperatura [1, 4].
Continuous increase in traffic volume and load on roadways, combined with adverse climatic effects, result in serious rutting and cracking occurrences.
Zbog teškog i frekventnog prometnog opterećenja, zajedno s klimatskim učincima, stvaraju se značajni kolotrazi i pukotine.
The improvement of bitumen and bituminous mixture properties by means of appropriate additives is an important issue in bitumen industry [5].
U bitumenskoj industriji poboljšanje svojstava bitumena i bitumenskih smjesa uz pomoć prikladnih dodataka predstavlja važno područje istraživanja [5].
The additives used for bitumen modification include polymers, carbonaceous materials, and other materials of various origin [6].
Dodaci koji se koriste za modifikaciju bitumena uključuju polimere, materijale koji sadrže ugljik i druge materijale različitog porijekla [6].
Pavements with modified bitumen exhibit greater resistance to permanent deformation, fatigue damage, thermal cracking, stripping, and temperature susceptibility [1, 4].
Modifikacijom bitumena kolnik pokazuje veću otpornost na trajnu deformaciju, na pojavu pukotina uslijed zamora materijala, termičko pucanje, isušivanje bitumenskog veziva i na temperaturne promjene [1, 4].
CA, the additive used in this research, is a highly porous and amorphous carbon-based material.
U ovom istraživanju korišten je aktivni ugljen (CA) aditiv od vrlo poroznog i amorfnog materijala na osnovi ugljika.
Due to its high degree of microporosity, it is used in the absorption of gases and soluble substances from water.
S obzirom na njegov visok stupanj mikroporoznosti, služi za apsorpciju plinova i topivih tvari iz vode.
CA is produced from carbonaceous source materials such as nut shells, coconut husk, wood, and coal [7-10].
CA se proizvodi iz materijala s izvorom ugljika poput ljuski jezgričavog voća, ljuske kokosovog oraha, drva i ugljena [7-10].
The purpose of the present study is to investigate the effects of CA addition on the rheology of modified bitumen through conventional softening point and penetration tests, thin film oven test (TFOT), and Superpave methods (rotational viscometer (RV) and dynamic shear rheometer (DSR)).
Svrha ovog istraživanja je ustanoviti učinke dodavanja CA na reološka svojstva modificiranog bitumena kroz standardna ispitivanja točke razmekšanja i penetracije, ispitivanje otpornosti na otvrdnjavanje (eng. thin film oven test - TFOT) i Superpave specifikacije: rotacijski viskometar (eng. rotational viscometerRV) i dinamički smični reometar (eng. dynamic shear rheometer - DSR).
The CA used in this study has been obtained by pyrolysis of hazelnut shells.
Za ovo istraživanje korišten je CA dobiven pirolizom ljuski lješnjaka.
The effects of CA size and ratio on the rheology are also evaluated.
Također su procijenjeni učinci veličine i udjela CA na reološka svojstva.
Physical and rheological properties of the original bitumen are given in Table
Fizikalna i reološka svojstva originalnog bitumena prikazana su u tablici 1.
Production and characterization of CA
Proizvodnja i karakterizacija aktivnog ugljena
CA was produced from hazelnut shells obtained from the Giresun region of Turkey.
Aktivni ugljen (CA) je dobiven iz ljuski lješnjaka porijeklom iz turske regije Giresun.
The hazelnut shells were dried, crushed, and sieved to a particle size fraction of 1.0-2.0 millimetres.
Ljuske su osušene, zdrobljene i prosijane na veličinu čestica od 1,0 do 2,0 milimetra.
Chemical activation was applied in order to obtain a porous surface texture.
Primijenjena je kemijska aktivacija da bi se dobila površina porozne teksture.