natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Meeting the target of limiting global temperatures increases to less than 2 °C will require a concerted global effort — including further substantial GHG emission reductions in Europe.
Postizanje cilja ograničavanja globalnog porasta temperature na manje od 2 °C zahtijevat će globalni trud — uključujući i daljnje znatno smanjenje emisije stakleničkih plinova u Europi.
Annual emissions of GHG in the EU in 2008 corresponded to around
Godine 2008.
In terms of total emissions,
U pogledu ukupnih
Meanwhile, the EU is in third place behind China and the USA ( the trends in EU GHG emissions relative to economic development — measured as gross domestic product (GDP) — in the EU indicate an overall decoupling of emissions from economic development over time.
Istodobno, trendovi europskih emisija stakleničkih plinova vezani uz gospodarski razvoj — mjeren kao bruto domaći proizvod (BDP) — u EU ukazuju na postupno razdvajanje emisija od gospodarskog razvoja.
Between 1990 and 2007, emissions per unit of GDP decreased in the EU-27 by more than a third (11).
Od 1990. do 2007.godine emisije po jedinici BDP-a u EU-27 smanjile su se za više od trećine (11).
However, it should be noted that these emission figures only represent what is emitted within the EU territory, calculated according to agreed international guidelines under UNFCCC.
Međutim, valja napomenuti da ove brojke predstavljaju samo ono što se emitira na teritoriju EU, izračunato prema dogovorenim međunarodnim smjernicama UNFCCC-a.
Europe's contribution to global emissions could be greater if European imports of goods and services, with their 'embedded carbon', are taken into account.
Europski doprinos globalnim emisijama mogao bi biti veći kada bi se u obzir uzeo europski uvoz roba i usluga i njihov „ugrađeni ugljik“.
Current emission data confirm that the EU-15 Member States are on track to meet their joint target of cutting emissions by 8 % compared to base-year levels — 1990 for most countries — during the first commitment period under the Kyoto Protocol: the years 2008 to 2012.
Sadašnji podaci o emisijama potvrđuju da su zemlje EU-15 na pravom putu da postignu zajednički cilj smanjenja emisija za 8 % u usporedbi s razinom iz bazne godine — za većinu zemalja to je 1990. — tijekom prvog razdoblja obveze prema Protokolu iz Kyota: 2008.2012.
Reductions in the EU-27 have been even greater than in the EU-15; domestic GHG emissions fell by approximately 11 % between 1990
Smanjenje u zemljama EU-27 još je veće nego u EU-15: domaći pad emisija stakleničkih plinova pao je za otprilike 11 % od 1990. do
Iceland Norway Liechtenstein Croatia Switzerland Turkey
Island Norveška Lihtenštajn Hrvatska Švicarska Turska
Domestic GHG emissions in EU-15 and EU-27 between
Emisije stakleničkih plinova u zemljama EU-15 i EU-27 od 190. do 208(D)
Kyoto base year
Prva godina Kyot
EU-27 total greenhouse gas emissions EU-15 total greenhouse gas emissions
EU-27 ukupna emisija stakleničkih plinova EU-15 ukupna emisija stakleničkih plinova
• decreases in emissions from agriculture (by more than 20 % since 1990);
Emisije stakleničkih plinova u zemljama EU-27 prema sektorima 208. te promjene od 190. do 208.
• a shift from coal to less polluting fuels, particularly gas and biomass, for the production of electricity and heat;
S druge strane, za pad emisijauistomrazdobljuzaslužnisučimbenicipoput:
EU GHG emissions trends between 1990 and 2008 were dominated by the two largest emitters, Germany and the United Kingdom, which together were responsible for more than half of the total reduction in the EU.
Ukupne emisije stakleničkih plinova po sektorima u zemljama EU-27, 2008.
The overall trends are influenced by the fact that, in many cases, emissions from large point sources have been reduced, while at the same time emissions from some mobile and/or diffuse sources, especially those transport-related, have increased substantially.
poboljšanja energetske učinkovitosti, osobito kod krajnjih korisnika u industriji te energetskih industrija;
Climate change h an ge
Proizvodnja energije 31,1 %
Total greenhouse gas emissions by sector in EU-27, 2008
Industrijski procesi 8,3 % boljeg gospodarenja otpadom, sanacija odlagališta i oporaba plinova(sektorotpadapostigaojenajvećerelativnosmanjenje);
Fugitiveemissions1.7 %
Kućanstva/ usluge 14,5 %
* Excludes international aviation and shipping(6 % of total GHG emissions)
* Bez međunarodnog zrakoplovstva i prijevoza(6 % ukupnih emisija stakleničkih plinova)
Changes 1990–2008
Promjena 1990.-2008.
Total GHGInternational shipping International aviation
Ukupni staklenički plinovi Međunarodni prijevoz Međunarodno zrakoplovstvo
Waste Agriculture Industrial processes Fugitive emissions Households/services
Otpad Poljoprivreda Industrijski procesi Fugitivne emisije Kućanstva/usluge
Transport Manufacturing/construction Energy production
Promet Proizvodnja/građevina Proizvodnja energije
Emisions from international aviation and international maritime navigation, which are not covered by the Kyoto Protocol, are not included in the top figure.
Emisije iz međunarodnog zračnog i pomorskog prometa, na koje se Protokol iz Kyota ne odnosi, nisu uključene u vrhu prikaz.
If included in the total, the share of transport would reach around 24 % of total EU-27 GHG emisions in 2008.
Kada bi ih se ubrojilo, udio prometa dosegnuo bi oko 24% ukupnih emisija stakleničkih plinova u EU-27 2008. godine.
Box 2.1
Okvir 2.1 Cilj: učinkovitiji sustav prijevoza
Towards a resource-efficient transport system
Pogled prema 2020. godini i dalje: EU ostvaruje napredak
The increases in greenhouse gas emissions in the transport sector — as well as several other environmental impacts of transport — continue to be closely linked to economic growth.
Porast emisija stakleničkih plinova u prometnom sektoru — kao i neki drugi prometni utjecaji na okoliš — i dalje se uvelike povezuje s gospodarskim rastom.
The EEA's annual Transport and Environment Reporting Mechanism (TERM) report monitors the progress and effectiveness of efforts to integrate transport and environment strategies.
Godišnje izvješće EEA „Mehanizam izvješćivanja o prometu i okolišu“ (TERM) prati napredak i učinkovitost napora oko objedinjavanja prometnih i okolišnih strategija.
For 2009, the report highlighted the following trends and findings:
Godine 2009. u izvješću su istaknuti sljedeći trendovi i spoznaje:
•Freight transport tends to grow slightly faster than the economy, with road and air freight recording the largest increases in the EU-27 (43 % and 35 %, respectively, between 1997 and 2007).
• Teretni promet raste nešto brže od gospodarstva, a cestovni i zračni teretni promet bilježe najveći porast u zemljama EU-27 (43 %, odnosno 35 % od 1997. do 2007.).
The share of rail and inland waterways in the total freight volumes declined during that period.
Udio željezničkog i riječnog teretnog prijevoza u istom je razdoblju smanjen.
Air travel within the EU remained the fastest growth area, increasing 48 % between 1997 and 2007.
Zračni promet u EU i dalje je najbrže rastuće područje, koje se povećalo za 48 % između 1997. i 2007.
Car journeys remained the dominant mode of transport, accounting for 72 % of all passenger kilometres in the EU-27.
Putovanje automobilom ostaje najčešći način prijevoza, zaslužan za 72 % ukupnog broja putničkih kilometara u EU-27.
•Greenhouse gas emissions from transport (excluding international aviation and maritime transport) grew by 28 % between 1990 and 2007 in EEA countries (by 24 % in EU-27), and now account for around 19 % of total emissions.
• Emisija stakleničkih plinova iz prometa (ne uključujući međunarodni zračni i pomorski promet) narasla je za 28 % između 1990. i 2007. u zemljama EEA (za 24 % u EU-27), a sada iznosi oko 19 % ukupne emisije.
•In the European Union, only Germany and Sweden are on track to meet their 2010 indicative targets for biofuels use (however, see also discussion related to bioenergy production in Chapter 6).
• U Europskoj uniji samo će Njemačka i Švedska uspjeti postići svoje navedene ciljeve za 2010. u pogledu uporabe bio-goriva (međutim, vidi i raspravu o proizvodnji bioenergije u 6. poglavlju).
•Despite recent reductions in air pollutant emissions, road transport was the largest emitter of nitrogen oxides and the second largest contributor of pollutants forming particulate matter in 2007 (see also Chapter 5).
• Unatoč smanjenju emisija onečišćivača zraka u novije vrijeme, cestovni promet i dalje je najveći proizvođač dušik-oksida te po veličini drugi proizvođač onečišćivača koji tvore lebdeće čestice 2007. (vidi također 5. poglavlje).
•Road traffic remains by far the largest source of exposure to transport noise.
• Cestovni promet ostaje najveći izvor izloženosti prometnoj buci.
The number of people exposed to damaging noise levels, especially at night, is expected to increase unless effective noise policies are developed and implemented in full (see also Chapter 5).
Očekuje se da će broj ljudi izloženih štetnim razinama buke, posebice noću, rasti ukoliko se ne osmisle i u potpunosti ne provedu učinkovite strategije za buku (vidi također 5. poglavlje).
The report concludes that addressing the environmental aspects of transport policy effectively requires a vision for what the transport system should be like by the mid 21st century.
Zaključak je izvješća kako je, gledano na okolišne aspekte politike transporta, neophodna vizija o tome kakav bi sustav transporta trebao biti do sredine 21. stoljeća.
The process of establishing a new Common Transport Policy is essentially about creating this vision and then designing policies to achieve it.
Postupak uspostavljanja nove Zajedničke prometne politike ustvari podrazumijeva osmišljavanje takve vizije, a zatim i oblikovanje politike za njezino ostvarenje.
Share of renewable energy in final energy consumption
Udio obnovljive energije u ukupnoj potrošnji energije u
F ) in EU-27 in 2007 compared to 2020 targets (
F zemljama EU-
Slovakia Greece Czech Republic Poland Hungary Italy Cyprus Ireland Netherlands Belgium Luxembourg United Kingdom
Slovačka Grčka Republika Češka Poljska Mađarska Italija Cipar Irska Nizozemska Belgija Luksemburg Ujedinjeno Kraljevstvo
Climate change impacts and vulnerabilities differ across regions, sectors and communities
Klimatske promjene
The consequences of climate change are expected to vary considerably across Europe, with pronounced impacts expected in the Mediterranean basin, north-western Europe, the Arctic and mountainous regions.
Klimatske promjene planinama većina ledenjaka povlači — što utječe na upravljanje
In the Alps, for example, glaciers have lost approximately two-thirds of their volume since the 1850s, and acceleration of glacial retreat has been observed since the
U Alpama, na primjer, ledenjaci su izgubili otprilike dvije trećine obujma iz 1850-ih,
Key past and projected impacts and effects of climate change for the main biogeographical regions of Europe
Ključni dosadašnji i predvidljivi učinci i utjecaji klimatskih promjena u najvećim europskim biogeografskim područjima
Northern Europe (boreal region)
Sjeverna Europa (sjeverno područje)
Decrease in Arctic sea ice coverage Greenland ice sheet loss
Smanjenje arktičkog ledenog pokrova Gubitak grenlanskog ledenog pokrova
Increased river flows Higher forest growth
Veći rast šuma Veći urodi
Less snow, lake and river ice cover Northward movement of species More energy by hydropower
Manje snijega, jezerskog i riječnog ledenog pokrova Kretanje vrsta prema sjeveru Više energije iz hidroelektrana
Higher risk of biodiversity loss
Veća opasnost od gubitka bioraznolikosti
Higher crop yields
90°Više (ljetnog) turizma
Lower energy consumption for heating
Manja potrošnja energije za grijanje
Higher risk of damages by winter storms
Sjeverozapadna Europa
North-western Europe
Slično tome, otvorit će se prilike za širenje turizma u sjevernoj Europi.
Increase in river flow
Kretanje slatkovodnih vrsta prema sjeveru
Less glacier mass Less mountain permafrost Higher risk of rock falls
Manje ledenjaka Manje planinskog vječnog leda Veća opasnost od odrona stijena Kretanje biljaka i životinja prema gore
Higher risk ofcoastal flooding
Veća opasnost od poplava na obali
Upwards shift of plants and animals Less ski tourism in winter Higher soil erosion risk50°
Manje skijaškog turizma zimi Veća opasnost od erozije tla50°
Central and eastern Europe More temperature extremes Less summer precipitation More river floods in winter
Središnja i istočna Europa Ekstremnije temperature Manje ljetnih oborina Manje riječnih poplava zimi
Higher sea surfacetemperatures
Više temperature na površini mora
Northward movementof species
Kretanje vrsta prema sjeveru
Decrease in annual precipitation
Više vektorskih bolesti40°Manje ljetnog turizma
Lower crop yields
Veća opasnost od dezertifikacije
More vector-borne diseases
Veća opasnost od gubitka bioraznolikosti
Decrease in annual river flow Increasing water demandfor agriculture g ).
Osim toga, otapanje vječnog leda u planinskim područjima može uzrokovati probleme u infrastrukturi jer ih ceste i mostovi neće izdržati. Već se danas u europskim
Source: EEA; JR
Izvor:
Climate change is projected to have major impacts on ecosystems, water resources and human health
Očekuje se golemi učinak klimatskih promjena na ekosustave, zalihe vode i ljudsko zdravlje
Climate change is projected to play a substantial role in biodiversity loss and puts ecosystem functions at risk.
Očekuje se da će klimatske promjene odigrati značajnu ulogu u gubitku biološke raznolikosti te ugroziti djelovanje ekosustava.
Changing climatic conditions are responsible, for example, for the observed northward and uphill distribution shifts of many European plant species.
Promjenljivi klimatski uvjeti odgovorni su, na primjer, za primijećenu sjevernu i visinsku preraspodjelu mnogih europskih biljnih vrsta.
These are projected to need, for survival, to move several hundred kilometres to the north during the 21st century — which will not always be possible.
Predviđa se da će im za opstanak trebati premještaj za nekoliko stotina kilometara prema sjeveru tijekom 21. stoljeća — što neće uvijek biti moguće.
A combination of the rate of climate change and habitat fragmentation, which results from obstacles such as roads and other infrastructure, is likely to impede the migration of many plant and animal species, and may lead to species composition changes and a continuing decline in European biodiversity.
Iako su informacije o utjecaju klimatskih promjena na tlo i vezanim posljedicama vrlo ograničene, biofizikalne promjene tla su za očekivati uzimajući u obzir predviđen, porast temperature, jakosti i učestalosti padalina te snažnih suša. Ovakve promjene mogu dovesti do pada zaliha organskog ugljika u tlu i značajan porast emisije CO
The timing of seasonal events, phenology, for plants and the life cycles of animal groups — both terrestrial and marine — alters with climatic change (6).
Vrijeme sezonskih događaja, fenologija, za biljke i životne cikluse životinjskih skupina — kopnenih i morskih — mijenja se s klimatskim promjenama (6).
Changes in seasonal events, flowering dates and agricultural growing seasons are observed and projected.
Promjene u sezonskim događanjima, vrijeme cvatnje i poljoprivrednog uzgoja, također se promatraju i projiciraju.
Phenology shifts have also increased the length of the growing season of several agricultural crops in northern latitudes over recent decades, favouring the introduction of new species that were not previously suitable.
Fenološke promjene također su produljile sezonu uzgoja određenih poljoprivrednih usjeva na sjevernoj hemisferi u proteklim desetljećima, pogodujući tako uvođenju novih vrsta koje ranije nisu bile prikladne.
At the same time, there has been a shortening of the growing season at southern latitudes.
Istodobno, sezona uzgoja skratila se na južnim zemljopisnim širinama.
Such changes in the cycles of agricultural crops are projected to continue — potentially severely impacting agricultural practices (G
Ovakve promjene ciklusa poljoprivrednih usjeva najvjerojatnije će se nastaviti — a možda i ozbiljno utjecati na poljoprivrednu praksu (G
Similarly, climatic changes are expected to affect aquatic ecosystems.
Slično tome, očekuje se da će klimatske promjene utjecati i na vodene ekosustave.
Warming of surface water can have several effects on water quality, and hence on human use.
Zagrijavanje površinske vode može višestruko utjecati na kakvoću vode te posljedično i na ljudsku uporabu.
These include a greater likelihood for algal blooms to occur and the movement of freshwater species northwards, as well as changes in phenology.
Tu se ubraja i veća vjerojatnost cvjetanja algi te kretanje slatkovodnih vrsta prema sjeveru, kao i promjene fenologije.
Also within marine ecosystems, climatic changes are likely to affect the geographic distribution of plankton and fish, for example a changed timing of the spring phytoplankton bloom, putting additional pressures on fish stocks and related economic activities.
U morskim ekosustavima klimatske će promjene vjerojatno utjecati na geografsku raspodjelu planktona i ribe, na primjer, na promjene vremena proljetnog cvjetanja planktona,štododatnoopterećujejataribaipripadnegospodarskeaktivnosti.
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Predana prilagodba Europe hitno je potrebna za spremniji odgovor na klimatske utjecaje
Climate change h an ge
Stanovništvo kojem prijete
Total cost (billion EUR/year)
Ukupan trošak(milijarde EUR/godišnje) š t e t e poplave (tisuća/ prilagodbe (milijarde EUR/godišnje)
(Residual) damage cost (billion EUR/year)
( m i l i j a r d e EUR/ god iš nj e ) godišnje)
People at risk of Adaptation cost being flooded (billion EUR/ (thousand/year)year)
„Prilagodba“ se definira kao prilagođavanje prirodnih ili ljudskih sustava stvarnim ili očekivanim klimatskim promjenama ili njihovim učincima kako bi se ublažila šteta ili iskoristile pozitivne prilike (23).
Two scenarios are analysed, based on the IPC's A2 and B1 emision scenarios.
Analizirana su dva scenarija na temelju scenarija o emisijama A2 i B1 IPCC-a.
Source: EEA, ETC Air and Climate Change (
EEA, ETC Promjena klime i zraka (
Integration of adaptation into environmental and sectoral policy domains — such as those related to water, nature and biodiversity, and resource efficiency — is an important aim.
Važan je cilj uvrštavanje prilagodbe u domenu politike očuvanja okoliša i djelovanja unutar sektora — poput vode, prirode i biološke raznolikosti te učinkovitosti resursa.
However, the EU White Paper on Adaptation recognises that limited knowledge is a key barrier and calls for a stronger knowledge base.
Međutim, Bijela knjiga EU o prilagodbi shvaća daje ograničenost znanja ključna prepreka koja zahtijeva jaču spoznajnu osnovu.
To address related gaps, the creation of a European clearinghouse on climate change impacts, vulnerability and adaptation is foreseen.
U svrhu rješavanja tog pitanja, predviđa se uspostava Europske baze podataka o učincima klimatskih promjena, osjetljivosti i prilagodbi.
This aims to enable and encourage the sharing of information and good adaptation practices between all stakeholders.
Cilj joj je omogućiti i potaknuti razmjenu informacija i primjera dobre prakse u području prilagodbe među svim dionicima.
Responding to climate change also affects other environmental challenges
Reakcija na klimatske promjene utječe i na druge probleme okoliša smanjenja posebno su vidljiva u slučaju oksida dušika ( NO
Climate change is a result of one of the greatest market failures the world has seen (25).
Klimatskepromjenerezultatsujednogodnajvećihtržišnihneuspjehakoje je svijet ikada vidio (25).
The issue is closely intertwined with other environmental issues as well as broader societal and economic developments.
To se pitanje često isprepleće s drugim problemima okoliša, kao i širim društvenim i gospodarskim razvojem.
Responding to climate change, by mitigating or adapting, can and should therefore not be done in isolation — as responses will undoubtedly affect other environmental issues both directly and indirectly (Chapter 6).
Reakcija na klimatske promjene, bilo ublažavanjem bilo prilagodbom, ne može se i ne smije događati odvojeno — jer će reakcije nesumnjivo utjecati na druga pitanja okoliša i izravno i neizravno (vidi 6. poglavlje).
Synergies between adaptation and mitigation measures are possible (for example in the context of land and ocean management) and adaptation can help increase resilience against other environmental challenges.
Sinergija između mjera prilagodbe i ublažavanja pritisaka klimatskih promjena je moguća (na primjer, u kontekstu upravljanja kopnom i morem), a prilagodba može ojačati otpornost na druge probleme okoliša.
Meanwhile, 'mal-adaptation' is to be avoided; this refers to measures that are either disproportionate, cost-ineffective or conflict with other policy objectives in the long term (such as artificial snow making or air conditioning vis-à-vis mitigation targets) (21).
Istodobno, valja izbjegavati „nepravilnu prilagodbu“, odnosno mjere kod kojih je učinkovitost upitna, neisplative mjere, ili pak mjere koje u sukobu s drugim dugoročnim strateškim ciljevima (poput proizvodnje umjetnog snijega ili klimatizacije prostora u usporedbi s ciljevima prilagodbe) (21).
Many climate change mitigation measures will deliver ancillary environmental benefits including reductions in emissions of air pollutants from fossil fuel combustion.
Mnoge mjere prilagodbe klimatskim promjenama uzrokovat će popratne prednosti okoliša kao što su smanjenje emisija onečišćivača zraka nastalih sagorijevanjem fosilnih goriva.
Conversely, reduced air pollutant emissions related to climate change policies are also expected to lead to a fall in pressures on public health systems and ecosystems, for example, through lower urban air pollution or decreased levels of acidification (6).
U skladu s tim, manje emisije onečišćivača zraka vezane uz strategije o klimatskim promjenama dovest će do smanjenja pritiska na javno zdravstvo i ekosustave, na primjer, nižom razinom onečišćenja gradskog zraka ili nižom razinom zakiseljavanja (6).
Climate change policies are already reducing the overall cost of pollution abatement needed to meet the objectives of the EU's
Politike o klimatskim promjenama već smanjuju ukupan trošak ublažavanja onečišćenja potrebnog za postizanje ciljeva Tematske
Thematic Strategy on Air Pollution (26
strategije o onečišćenju zraka (26
It has been suggested that the inclusion of the effects of air pollution on climate change in air quality strategies delivers substantial efficiency gains by reducing particulate matter and ozone precursors in addition to targeting CO
Smatra se daje uvrštavanje učinaka onečišćenja zraka na klimatske promjene u strategije o kakvoći zraka dovelo do značajnog porasta učinkovitosti zahvaljujući smanjenju lebdećih čestica i prethodnika ozona, osim CO i drugih dugovječnih
2 and other
2 stakleničkih plinova (27
The implementation of measures to combat climate change is likely to deliver considerable ancillary benefits in air pollution abatement by 2030.
Provedba mjera za borbu protiv klimatskih promjena mogla bi donijeti značajne popratne prednosti ublažavanju onečišćenja zraka do 2030.godine.
This includes lower overall costs of controlling air pollutant emissions of the order of EUR 10 billion per year and a reduction in
Ovdje se ubrajaju ukupni troškovi nadzora emisija onečišćivača zraka reda veličine 10 milijardi eura godišnje
Nature and biodiversity
Priroda i biološka raznolikost
Nature and biodiversity
Priroda i b iološka raznolikost
Biodiversity loss degrades natural capital and ecosystem services
Gubitak biološke raznolikosti narušava prirodno bogatstvo i usluge ekosustava
'Biodiversity' includes all living organisms found in the atmosphere, on land and in water.
Pojmom biološke raznolikosti obuhvaćeni su svi živi organizmi u atmosferi, na tlu i u vodi.
All species have a role and provide the 'fabric of life' on which we depend: from the smallest bacteria in the soil to the largest mammal in the ocean (1). The four basic building blocks of biodiversity are genes, species, habitats and ecosystems (A).
Sve vrste imaju svoju ulogu te grade „tkivo života“ o kojem ovisimo: od najmanjih bakterija u tlu do najvećih sisavaca u oceanu (1).Četiritemeljnastupabiološkeraznolikostisu: