natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore, it is up to the opponent to state the facts on which the claim of similarity is based and to submit supporting evidence.
Stoga je odgovornost podnositelja prigovora iznijeti činjenice na kojima se temelji tvrdnja o sličnosti i podnijeti popratne dokaze.
For instance, where wear-resistant cast iron is to be compared with medical implants, it is not up to the Office to answer the question of whether wear-resistant cast iron is actually used for medical implants.
Na primjer, kada se lijevano željezo otporno na habanje uspoređuje s medicinskim implantatima, Ured nije dužan odgovoriti na pitanje upotrebljava li se lijevano željezo otporno na habanje doista za medicinske implantate.
This must be demonstrated by the opponent as it seems improbable (14/05/2002, R 684/20004, Tinox / TINOX).
To mora dokazati podnositelj prigovora jer se to čini nevjerojatnim (14/05/2002, R 684/20004, Tinox / TINOX).
An admission by the applicant of legal concepts is irrelevant.
Nije važno prihvaća li podnositelj prijave pravne pojmove.
It does not discharge the Office from analysing and deciding on these concepts.
To ne oslobađa Ured obveze provođenja analize i donošenja odluke o tim pojmovima.
Article 95(1) EUTMR does not prevent the Office from taking into consideration, on its own initiative, facts that are already notorious or well known or that may be learnt from generally accessible sources, for example, that PICASSO will be recognised by EU consumers as a famous Spanish painter (22/06/2004, T185/02, Picaro, EU:T:2004:189; 12/01/2006, C361/04 P, Picaro, EU:C:2006:25).
Uredbe o žigu EU-a ne sprječava se Ured da, na vlastitu inicijativu, uzme u obzir činjenice koje su već opće poznate ili dobro poznate ili koje se mogu saznati iz opće dostupnih izvora, primjerice, da potrošači EU-a prepoznaju PICASSA kao poznatog španjolskog slikara (22/06/2004, T185/02, Picaro, EU:T:2004:189; 12/01/2006, C361/04 P, Picaro, EU:C:2006:25).
However, the Office cannot quote ex officio new facts or arguments (e.g. reputation or degree of knowledge of the earlier mark).
Međutim, Ured ne može po službenoj dužnosti citirati nove činjenice ili argumente (npr. ugled ili razina znanja o ranijem žigu).
Moreover, even though certain trade marks are sometimes used in daily life as generic terms for the goods and services that they cover, this should never be taken as fact by the Office.
Nadalje, iako se određeni žigovi ponekad upotrebljavaju u svakodnevnom životu kao generički pojmovi za proizvode i usluge koje obuhvaćaju, Ured to nikada ne smije smatrati činjenicom.
In other words, trade marks should never be referred to (or interpreted) as if they were a generic term or a category of goods or services.
Drugim riječima, na žigove se nikada ne smije upućivati (niti ih se smije tumačiti) kao da su generički pojmovi ili kategorija proizvoda ili usluga.
For instance, the fact that in daily life part of the public refers to ‘X' when talking about yoghurts (‘X' being a trade mark for yoghurts) should not lead to using ‘X' as a generic term for yoghurts.
Na primjer, činjenica da u svakodnevnom životu dio javnosti upotrebljava pojam „X” za jogurte (pri čemu je „X” žig jogurta) ne smije dovesti do uporabe pojma „X” kao generičkog pojma za jogurte.
4 Evaluation of the Relevant Factors for Establishing a Likelihood of Confusion
Procjena čimbenika koji se uzimaju u obzir pri utvrđivanju vjerojatnosti dovođenja u zabludu
4.1 The relevant point in time
Relevantna točka u vremenu
The relevant moment in time for assessing a likelihood of confusion is the date the opposition decision is taken.
Relevantan trenutak za procjenu vjerojatnosti dovođenja u zabludu jest datum donošenja odluke o prigovoru.
Where the opponent relies on enhanced distinctiveness of an earlier trade mark, the conditions for this must have been met on or before the filing date of the EUTM application (or any priority date) and must still be fulfilled at the point in time the decision is taken.
Kad se podnositelj prigovora pouzda u povećanu razlikovnost ranijeg žiga, uvjeti za to moraju biti ispunjeni na datum ili prije datuma podnošenja prijave žiga EU-a (ili bilo kojeg datuma prvenstva) te moraju i dalje biti ispunjeni u trenutku odluke.
Office practice is to assume that this is the case, unless there are indications to the contrary.
Praksa je Ureda pretpostaviti da je tako osim ako postoje pokazatelji da je situacija suprotna.
Where the EUTM applicant relies on a reduced scope of protection (weakness) of the earlier trade mark, only the date of the decision is relevant.
Kada se podnositelj prijave žiga EU-a pouzda u smanjeni opseg zaštite (slabost) ranijeg žiga, bitan je samo datum odluke.
4.2 List of factors for assessing the likelihood of confusion
Popis čimbenika za procjenu vjerojatnosti dovođenja u zabludu
The likelihood of confusion is assessed in the following steps, taking into account multiple factors.
Vjerojatnost dovođenja u zabludu procjenjuje se poduzimanjem sljedećih koraka, uzimajući u obzir više čimbenika:
Comparison of goods and services
uspoređivanje proizvoda i usluga
Relevant public and degree of attention
relevantna javnost i razina pažnje
Comparison of signs
uspoređivanje znakova
Distinctiveness of the earlier mark
razlikovni karakter ranijeg žiga
Any other factors
bilo koji drugi čimbenici
Global assessment of likelihood of confusion.
cjelovita procjena vjerojatnosti dovođenja u zabludu.
A separate chapter of the Guidelines is dedicated to each of the above factors and its specifics.
Svakom od prethodno navedenih čimbenika i njegovim pojedinostima posvećeno je posebno poglavlje Smjernica.
General principles coming from case-law (these are not direct citations).
Opća načela koja proizlaze iz sudske prakse (nije riječ o izravnim citatima).
The likelihood of confusion must be appreciated globally, taking into account all factors relevant to the circumstances of the case (para. 22).
Vjerojatnost dovođenja u zabludu mora se cjelovito procijeniti uzimajući u obzir sve čimbenike važne za okolnosti slučaja (t. 22.).
The appreciation of the likelihood of confusion depends on numerous elements and, in particular, on the recognition of the trade mark on the market, on the association that the public might make between the two marks and on the degree of similarity between the signs and the goods (para. 22).
Utvrđivanje vjerojatnosti dovođenja u zabludu ovisi o brojnim elementima, a posebno o prepoznavanju žiga na tržištu, vezama koje bi javnost mogla stvoriti između dva žiga i razini sličnosti znakova i proizvoda (t. 22.).
The global appreciation of the visual, aural or conceptual similarity of the marks in question must be based on the overall impression given by the marks, bearing in mind their distinctive and dominant components (para. 23).
Cjelovita procjena vizualne, zvučne ili konceptualne sličnosti predmetnih žigova mora se temeljiti na cjelokupnom dojmu žigova pri čemu se osobito moraju uzeti u obzir njihove razlikovne i dominantne sastavnice (t. 23.).
The average consumer normally perceives a mark as a whole and does not proceed to analyse its various details (para. 23).
Prosječni potrošač obično doživljava žig kao cjelinu i ne upušta se u analizu njegovih različitih pojedinosti (t. 23.).
The more distinctive the earlier mark, the greater will be the likelihood of confusion (para. 24).
Što raniji žig ima snažniji razlikovni karakter, to je veća vjerojatnost dovođenja u zabludu (t. 24.).
It is not impossible that the conceptual similarity resulting from the fact that two marks use images with analogous semantic content may give rise to a likelihood of confusion where the earlier mark has a particularly distinctive character (para. 24).
Nije nemoguće da konceptualna sličnost koja proizlazi iz činjenice da dva žiga upotrebljavaju slike s analognim semantičkim sadržajem dovede do utvrđivanja vjerojatnosti dovođenja u zabludu kada raniji žig ima znatan razlikovni karakter (t. 24.).
However, where the earlier mark is not especially well known to the public and consists of an image with little imaginative content, the mere fact that the two marks are conceptually similar is not sufficient to give rise to a likelihood of confusion (para. 25).
Međutim, kada raniji žig nije osobito poznat javnosti i sastoji se od slike s malo maštovitog sadržaja, sama činjenica da su dva žiga konceptualno slična nije dostatna za utvrđivanje vjerojatnosti dovođenja u zabludu (t. 25.).
The concept of likelihood of association is not an alternative to likelihood of confusion, but serves to define its scope (para. 18).
Pojam vjerojatnosti dovođenja u vezu ne predstavlja alternativu vjerojatnosti dovođenja u zabludu, već služi za utvrđivanje njezina opsega (t. 18.).
The mere association that the public might make between two marks as a result of their analogous semantic content is not in itself a sufficient ground for concluding that there is a likelihood of confusion (para. 26).
Veza koju bi javnost mogla stvoriti između dva žiga kao rezultat njihova analognog semantičkog sadržaja nije sama po sebi dovoljna osnova za zaključak da postoji vjerojatnost dovođenja u zabludu (t. 26.).
The risk that the public might believe that the goods or services in question come from the same undertaking or, as the case may be, from economically linked undertakings, constitutes a likelihood of confusion (para. 29).
Rizik da bi javnost mogla vjerovati da predmetni proizvodi i usluge potječu od istog poduzeća ili, kao što je ovdje slučaj, od gospodarski povezanih poduzeća, predstavlja vjerojatnost dovođenja u zabludu (t. 29.).
By contrast, there can be no such likelihood where the public does not think that the goods come from the same undertaking (or from economically linked undertakings) (para. 30).
Suprotno tomu, ne može postojati takva vjerojatnost kada javnost ne smatra da proizvodi potječu od istog poduzeća (ili gospodarski povezanih poduzeća) (t. 30.).
In assessing the similarity of the goods and services, all the relevant factors relating to those goods or services themselves should be taken into account (para. 23).
U procjeni sličnosti proizvoda i usluga moraju se uzeti u obzir svi relevantni čimbenici povezani s tim proizvodima ili uslugama (t. 23.).
Those factors include, inter alia, their nature, the purpose for which they are used (the translation ‘end users' in the official English language version is not correct) and their method of use, and whether they are in competition with each other or are complementary (para. 23).
Ti čimbenici uključuju, među ostalim, njihovu prirodu, njihovu namjenu (prijevod „krajnji korisnici” u službenoj inačici na engleskom jeziku nije ispravan) i način njihove uporabe te jesu li žigovi konkurentni ili komplementarni (t. 23.).
A global assessment of the likelihood of confusion implies some interdependence between the relevant factors and in particular a similarity between the marks and between these goods or services.
Cjelovita procjena vjerojatnosti dovođenja u zabludu podrazumijeva određenu međuovisnost relevantnih čimbenika i posebno sličnosti žigova te tih proizvoda ili usluga.
A lesser degree of similarity between the goods may be offset by a greater degree of similarities between the marks and vice versa (para. 17).
Manja razina sličnosti proizvoda može se kompenzirati većim stupnjem sličnosti žigova i obratno (t. 17.).
Marks with a highly distinctive character, either per se or because of the reputation they possess on the market, enjoy broader protection than marks with a less distinctive character (para. 18).
Žigovi koji imaju znatan razlikovni karakter sami po sebi ili zbog svojeg ugleda na tržištu uživaju širu zaštitu od žigova koji imaju slabiji razlikovni karakter (t. 18.).
Registration of a trade mark may have to be refused, despite a lesser degree of similarity between the goods or services covered, where the marks are very similar and the earlier mark, in particular its reputation, is highly distinctive (para. 19).
Registracija žiga možda će se morati odbiti, unatoč manjoj razini sličnosti obuhvaćenih proizvoda ili usluga, kada su žigovi vrlo slični, a raniji žig, i posebno njegov ugled, ima znatan razlikovni karakter (t. 19.).
The distinctive character of the earlier mark and in particular its reputation must be taken into account when determining whether the similarity between the goods and services is enough to give rise to the likelihood of confusion (para. 24).
Razlikovni karakter ranijeg žiga, a posebno njegov ugled moraju se uzeti u obzir prilikom utvrđivanja je li sličnost proizvoda i usluga dostatna za utvrđivanje vjerojatnosti dovođenja u zabludu (t. 24.).
There may be a likelihood of confusion, even if the public thinks that these goods have different places of production (para. 30).
Može postojati vjerojatnost dovođenja u zabludu čak i ako javnost smatra da ti proizvodi imaju različita mjesta proizvodnje (t. 30.).
The level of attention of the average consumer, who is deemed to be reasonably well informed and reasonably observant and circumspect, varies according to the category of the goods and services in question (para. 26).
Razina pozornosti prosječnog potrošača, za kojeg se smatra da je relativno dobro informiran, razumno pažljiv i oprezan, razlikuje se ovisno o kategoriji predmetnih proizvoda i usluga (t. 26.).
However, account should be taken of the fact that average consumers rarely have the chance to make a direct comparison between different marks and must trust in their imperfect recollection of them (para. 26).
Međutim, treba uzeti u obzir činjenicu da prosječni potrošač rijetko ima priliku izravno usporediti različite žigove i mora imati povjerenje u njihovu nesavršenu sliku koju je zapamtio (t. 26.).
When assessing the degree of visual, phonetic and conceptual similarity it can be appropriate to evaluate the importance attached to each by reference to the category of goods and the way they are marketed (para. 27).
Prilikom procjene razine vizualne, fonetske i konceptualne sličnosti prikladno je procijeniti povezanu važnost u odnosu na kategoriju proizvoda i način na koji su stavljeni na tržište (t. 27.).
It is possible that mere aural similarity could lead to a likelihood of confusion (para. 28).
Moguće je da samo zvučna sličnost dovede do utvrđivanja vjerojatnosti dovođenja u zabludu (t. 28.).
In determining the distinctive character of a mark and, accordingly, in assessing whether it is highly distinctive, an overall assessment needs to be made of the greater or lesser capacity of the mark to identify the goods and services for which it has been registered as coming from a particular undertaking (para. 22).
Prilikom utvrđivanja razlikovnog karaktera žiga i, sukladno tomu, prilikom procjene ima li žig znatan razlikovni karakter mora se provesti cjelokupna procjena veće ili manje sposobnosti žiga da postigne da se proizvodi i usluge za koje je registriran prepoznaju kao da potječu od određenog poduzeća (t. 22.).
In making that assessment, account should be taken, in particular, of the inherent characteristics of the mark, including the fact that it does or does not contain an element descriptive of the goods or services for which it has been registered; the market share held by the mark; how intensive, geographically widespread and long-standing use of the mark has been; the amount invested by the undertaking in promoting the mark; the proportion of the relevant section of the public who, because of the mark, identifies the goods and services as originating from a particular undertaking; and statements from chambers of commerce and industry or other trade and professional associations (para. 23).
Prilikom provođenja procjene posebno treba uzeti u obzir svojstvene značajke žiga, uključujući činjenicu sadržava li on ili ne element kojim se opisuju proizvodi ili usluge za koje je registriran; tržišni udio žiga; koliko je intenzivna, zemljopisno raširena i dugoročna uporaba žiga bila; iznos koji je poduzeće uložilo u promidžbu žiga; udio relevantne javnosti koja zbog žiga prepoznaje proizvode i usluge kao one koji potječu od određenog poduzeća; i izjave trgovačkih i industrijskih komora ili drugih trgovačkih i strukovnih udruga (t. 23.).
It is not possible to state in general terms, for example by referring to given percentages relating to the degree of recognition attained by the mark within the relevant section of the public, when a mark has a strong distinctive character (para. 24).
Nije moguće, na primjer upućivanjem na podnesene postotke povezane s udjelom relevantne javnosti koja prepoznaje žig, općenito navesti kada žig ima znatan razlikovni karakter (t. 24.).
The reputation of a mark does not give grounds for presuming the existence of a likelihood of confusion simply because of the existence of a likelihood of association in the strict sense (para. 41).
Ugled žiga nije osnova za pretpostavljanje postojanja vjerojatnosti dovođenja u zabludu samo zbog postojanja vjerojatnosti dovođenja u vezu u užem smislu (t. 41.).
Article 5(1)(b) of the Directive cannot be interpreted as meaning that where: a trade mark has a particularly distinctive character, either per se or because of the reputation it enjoys with the public, and a third party, without the consent of the proprietor of the mark, uses, in the course of trade in goods or services that are identical with, or similar to, those for which the trade mark is registered, a sign that so closely corresponds to the mark as to give the possibility of its being associated with that mark, the exclusive right enjoyed by the proprietor entitles him to prevent the use of the sign by that third party if the distinctive character of the mark is such that the possibility of such association giving rise to confusion cannot be ruled out (emphasis added) (para. 42).
Članak 5. stavak 1. točka (b) Direktive ne smije se tumačiti da ako: žig ima znatan razlikovni karakter kao takav ili zbog ugleda među potrošačima, i treća strana bez suglasnosti nositelja žiga tijekom prodaje proizvoda ili usluga koji su istovjetni ili slični onima za koje je žig registriran upotrebljava znak koji toliko odgovara žigu da omogućava povezivanje s tim žigom, isključivo pravo koje ima nositelj daje mu pravo da spriječi treću stranu da upotrebljava znak ako je razlikovni karakter žiga takav da se ne može isključiti mogućnost takvog povezivanja koje dovodi do zablude (isticanje naknadno dodano) (t. 42.).
Where the goods or services are identical there may be a likelihood of confusion on the part of the public where the contested sign is composed by juxtaposing the company name of another party and a registered mark that has normal distinctiveness and which, without alone determining the overall impression conveyed by the composite sign, still has an independent distinctive role therein (para. 37).
U slučaju istovjetnosti proizvoda ili usluga, vjerojatnost dovođenja javnosti u zabludu može postojati kad se osporavani znak sastoji, s jedne strane, od naziva društva druge stranke i, s druge strane, registriranog žiga s uobičajenom razinom razlikovnosti, a potonji, ne stvarajući sam ukupan dojam koji prenosi složeni znak, zadrži u njemu nezavisnu razlikovnu ulogu (t. 37.).
Guidelines for Examination in the Office, Part C, Opposition Page 2
Smjernice za ispitivanje u Uredu, dio C, Prigovor Stranica 12.
DOUBLE IDENTITY AND
ISTOVJETNOST I VJEROJATNOST
LIKELIHOOD OF CONFUSION
DOVOĐENJA U ZABLUDU
COMPARISON OF
USPOREĐIVANJE
GOODS AND SERVICES
PROIZVODA I USLUGA
1 Introduction 5
1 Uvod 6
1.1 Relevance 5
1.1 Važnost 6
1.2 Nice Classification: a starting point 6
1.2 Nicanska klasifikacija: polazna točka 7
1.2.1 Its nature as a classification tool 6
1.2.1 Priroda klasifikacijskog alata 7
1.2.2 Its structure and methodology 6
1.2.2 Struktura i metodologija 7
1.2.3 Conclusions to be drawn from the structure of the Nice Classification 7
1.2.3 Zaključci koje treba izvući iz strukture Nicanske klasifikacije 8
1.2.4 Changes in the classification of goods/services 7
1.2.4 Promjene u klasifikaciji proizvoda/usluga 8
1.3 The Similarity Tool (EUIPN) for the comparison of goods/services 8
1.3 Similarity - alat za uspoređivanje proizvoda/usluga na temelju sličnosti (Mreža Europske unije za intelektualno vlasništvo) 9
1.4 Definition of goods and services (terminology) 8
1.4 Definicija proizvoda i usluga (terminologija) 9
1.4.1 Goods 8
1.4.1 Proizvodi 9
1.4.2 Services 9
1.4.2 Usluge 10
1.4.3 Products 9
1.4.3 Proizvodi 10
1.5 Determining the goods/services 10
1.5 Utvrđivanje proizvoda/usluga 11
1.5.1 The correct wording 10
1.5.1 Ispravna formulacija 11
1.5.2 The relevant scope 11
1.5.2 Relevantni opseg 12
1.5.3 The meaning of goods/services 13
1.5.3 Značenje proizvoda/usluga 14
1.6 Objective approach 14
1.6 Objektivan pristup 15
1.7 Statement of reasons 15
1.7 Obrazloženje 15
2 Identity 15
2 Istovjetnost 16
2.1 General principles 15
2.1 Opća načela 16
2.2 Identical terms or synonyms 15
2.2 Istovjetni pojmovi ili sinonimi 16
2.3 Terms included in the general indication or broad category 16
2.3 Pojmovi uključeni u opću oznaku ili široku kategoriju 17
2.3.1 The earlier mark includes the goods/services of the contested mark 16
2.3.1 Raniji žig uključuje proizvode/usluge osporavanog žiga 17
2.3.2 The contested mark includes the goods/services of the earlier mark 17
2.3.2 Osporavani žig uključuje proizvode/usluge ranijeg žiga 18
2.4 Overlap 18
2.4 Preklapanje 19
2.5 Practice on the use of general indications of the class headings 19
2.5 Praksa o uporabi općih oznaka naslova razreda 20
3 Similarity of Goods and Services 21
3 Sličnost proizvoda i usluga 22
3.1 General principles 21
3.1 Opća načela 22
3.1.1 Similarity factors 21
3.1.1 Čimbenici sličnosti 22
3.1.2 Defining relevant factors 22
3.1.2 Utvrđivanje važnih čimbenika 22
3.2 The specific similarity factors 23
3.2 Specifični čimbenici sličnosti 23
3.2.1 Nature 23
3.2.1 Priroda 23
3.2.2 Intended purpose 25
3.2.2 Namjena 26
3.2.3 Method of use 26
3.2.3 Način uporabe 26
3.2.4 Complementarity 26
3.2.4 Komplementarnost 27
3.2.5 In competition 29
3.2.5 Konkurentnost 30
3.2.6 Distribution channel 30
3.2.6 Distribucijski kanal 31
3.2.7 Relevant public 31
3.2.7 Relevantna javnost 32
3.2.8 Usual origin (producer/provider) 32
3.2.8 Uobičajeno podrijetlo (proizvođač/pružatelj) 32
3.3 Relation between different factors 34
3.3 Odnos između različitih čimbenika 35
3.3.1 Interrelation of factors 34
3.3.1 Međuodnos čimbenika 35
3.3.2 Importance of each factor 35
3.3.2 Važnost svakog čimbenika 35
3.3.3 Different types of comparisons: goods versus goods, services versus services and goods versus services 36
3.3.3 Različite vrste uspoređivanja: proizvodi s proizvodima, usluge s uslugama i proizvodi s uslugama 36
3.3.4 Degree of similarity 36
3.3.4 Razina sličnosti 37
Annex I 38
Prilog I. 38
1 Parts, Components and Fittings 38
1 Dijelovi, komponente i spojni elementi 38
2 Raw Materials and Semi-Processed Goods 38
2 Sirovine i poluobrađeni proizvodi 38
3 Accessories 39
3 Dodatci 39
4 Installation, Maintenance and Repair Services 40
4 Usluge postavljanja, održavanja i popravka 40
5 Advisory Services 40
5 Savjetodavne usluge 40
6 Rental and Leasing 41
6 Iznajmljivanje i lizing 41
6.1 Rental/leasing versus related services 42
6.1 Iznajmljivanje/lizing u odnosu na povezane usluge 42
6.2 Rental/leasing versus goods 42
6.2 Iznajmljivanje/lizing u odnosu na proizvode 42
1 Chemicals, Pharmaceuticals and Cosmetics 43
1 Kemikalije, farmaceutski proizvodi i kozmetički proizvodi 43
1.1 Chemicals (Class 1) versus chemical products (Classes 3 and 5) 43
1.1 Kemikalije (razred 1.) u odnosu na kemijske proizvode (razredi 3. i 5.) 43
1.2 Pharmaceuticals versus pharmaceuticals 43
1.2 Farmaceutski proizvodi u odnosu na farmaceutske proizvode 44
1.3 Pharmaceuticals versus dietetic substances adapted for medical use 45
1.3 Farmaceutski proizvodi u odnosu na dijetetske tvari prilagođene za medicinsku uporabu 45
1.4 Pharmaceuticals versus cosmetics 45
1.4 Farmaceutski proizvodi u odnosu na kozmetičke proizvode 45
1.5 Pharmaceuticals versus services 45
1.5 Farmaceutski proizvodi u odnosu na usluge 45
2 Automobile Industry 45
2 Automobilska industrija 45
3 Electric Apparatus/Instruments 46
3 Električni uređaji/instrumenti 46
4 Fashion and Textile Industries 46
4 Modna i tekstilna industrija 46
4.1 Raw or semi-processed materials versus finished goods 46
4.1 Sirovine ili poluobrađeni materijali u odnosu na gotove proizvode 46