natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Water Framework Directive provides options to develop integrated resource management at water basin level. This could help strike a balance between wider policy objectives — for examples related to energy and agricultural production, or reducing greenhouse gas emissions — as well as the benefits and impacts on the ecological status of water bodies, adjacent land ecosystems and wetlands.
Okvirna direktiva o vodama pruža mogućnost razvoja integriranog gospodarenja vodnim resursima na razini slivova, što bi moglo uspostaviti ravnotežu između zahtjevnih političkih ciljeva — na primjer, vezanih uz energiju i poljoprivrednu proizvodnju ili smanjenje emisija stakleničkih plinova, te prednosti i utjecaja na ekološki status vodenih masa, okolnih kopnenih ekosustava i močvara.
Ecological footprint compared with biocapacity (left), and different components of the footprint (right) in EEA countries, 1961–2006
) u usporedbi s biološkim kapacitetom (lijevo) te različite sastavnice otiska
Food, fiber, timber and built footprint (gha/per person)
Hrana, vlakna, drvna građa i otisak izgrađenosti
The ecological footprint is a measure of the area needed to support a population's lifestyle.
Ekološki otisak je mjera površine koja je potrebna za život stanovništva.
This includes the consumption of food, fuel, wood, and fibres.
Uključuje potrošnju hrane, goriva, drva i tekstilnih vlakana.
Polution, such as carbon dioxide emisions, is also counted as part of the footprint.
Onečišćenje, poput emisija ugljik dioksida, također je uvrštena kao dio otiska.
Biocapacity measures how biologicaly productive land is. It is measured in 'global hectares': a hectare with the world average biocapacity.
Biološki kapacitet mjeri biološku produktivnost zemlje „globalnim hektarima“, odnosno hektarom prosječnog svjetskog biološkog kapaciteta.
Biologicaly productive land includes cropland, pasture, forests and fisheries (b).
U biološki produktivna zemljišta ubrajaju se poljoprivredna zemljišta, pašnjaci, šume i ribnjaci (b).
Conversely — and in a global perspective — the conversion of forests and grasslands to agricultural land is one of the most important drivers for habitat loss and greenhouse gas emissions worldwide.
Jednako tako, globalno gledano, pretvorba šuma i travnatih površina u poljoprivredno zemljište jedan je od najvažnijih pokretača gubitka staništa i emisija stakleničkih plinova diljem svijeta.
There are clear links between the use of farmland in Europe and global agricultural trends, and both relate to environmental trends.
Postoje jasne poveznice između uporabe poljoprivrednog zemljišta u Europi i svjetskih poljoprivrednih trendova, a i jedno i drugo vezano jeuztrendoveokoliša.Trebadodatnoistražitikompromisevezanes
Trade-offs associated with intensifying farming and environmental
Porast učinkovitosti i sigurnosti resursa, posebice u smislu energije, vode, hrane, lijekova, važnih metala i materijala ključni su elementi u tom pogledu (vidi 8. poglavlje).
Environmental challenges in Europe and in the rest of the world are intertwined
Izazovi vezani za rješavanje pitanja okoliša u Europi i ostatku svijeta su isprepleteni
There is a two-way relationship between Europe and the rest of the world.
Odnos između Europe i ostatka svijeta je dvosmjeran.
Europe is contributing to environmental pressures and accelerating feedbacks in other parts of the world through its dependence on fossil fuels, mining products and other imports.
Europa doprinosi okolišnim pritiscima i ubrzava njihove odjeke u drugim dijelovima svijeta zahvaljujući ovisnosti o fosilnim gorivima, rudarskim proizvodima i drugim robama koje uvozi.
Conversely, in a highly interdependent world, changes in other parts of the world are increasingly felt closer to home, both directly through the impacts of global environmental changes, or indirectly through intensified socioeconomic pressures (1
Suprotno tome, u takovoj međuovisnosti promjene u drugim dijelovima svijeta osjećaju se sve bliže Europi; izravno kroz učinke globalnih promjena u okolišu, ili neizravno kroz pojačani društveno-gospodarski
Climate change is an obvious example.
Očiti su primjer klimatske promjene.
Most of the growth in global greenhouse gas emissions is projected to occur outside Europe, as a result of increasing wealth in populous emerging economies.
Glavnina rasta svjetskih emisija stakleničkih plinova dogodit će se izvan Europe, kao rezultat rasta standarda u gusto naseljenim rastućim gospodarstvima .
In spite of successful efforts to reduce emissions and a decreasing share in the global total, European societies continue to be major emitters of greenhouse gases (Chapter 2).
Unatoč uspješnim naporima da smanje emisije i činjenici da europski udio u ukupnoj globalnoj emisiji opada , europska društva i dalje su veliki proizvođačistakleničkihplinova(vidi2.poglavlje).
Many of the countries that are most vulnerable to climate change are
Mnoge od zemalja najosjetljivijih na klimatske promjene ne nalaze
outside the European continent, others are our direct neighbours (Often these countries are highly dependent on climate-sensitive sectors such as farming and fishing. Their adaptive capacity varies,
Te zemlje često uvelike ovise o klimatski osjetljivim sektorima poput poljoprivrede i ribarstva.
but is often rather low, in particular due to persistent poverty (The links between climate change, poverty and political and security risks and their relevance for Europe have been extensively
) ( te političkih i sigurnosnih rizika, kao i njihova važnost za Europu,
Biodiversity has continued to decline globally despite a few
Unatočnekimohrabrujućimpostignućimatepojačanimpolitičkimaktivnostima, biološka raznolikost se i dalje smanjuje u cijelom svijetu (9) (10).
According to one estimate, approximately one quarter of the potential net primary production has been converted by humans, either through direct cropping (53 %), land-use-induced productivity
© John McConnico četvrtinu potencijalne neto primarne proizvodnje ljudi su izmijenili, bilo izravnom zemljoradnjom (53 %), promjenama produktivnosti
Global sea-level rise and ocean acidification
Porast razine svjetskih mora i zakiseljavanje oceana
During the 20th century, global sea level rose by an average of 1.7 mm/year.
Ljudsko iskorištavanje neto primarne proizvodnje u svijetu
This was due to an increase in the volume of ocean water as a consequence of temperature rise, although inflow of water from melting glaciers and ice sheets is playing an increasing role.
Tijekom 20. stoljeća razina svjetskih mora rasla je u prosjeku 1,7 mm godišnje uslijed povećanja obujma oceanske vode kao posljedice porasta temperature, iako dotok vode iz otapajućih ledenjaka i ledenih grebena također igra važnu ulogu.
In the past 15 years, sea-level rise has been accelerating and averaged about 3.1 mm/year, based on data from satellites and tide gauges, with a significantly increasing contribution from the ice sheets of Greenland and Antarctica.
U proteklih 15 godina porast razine mora se ubrzao te iznosi u prosjeku oko 3,1 mm godišnje, prema podacima dobivenim preko satelita i mjerača plime, a tome značajno doprinose ledeni grebeni Grenlanda i Antarktika.
Sea level is projected to rise considerably during this century and beyond.
Predviđa se da će razina mora i dalje značajno rasti tijekom ovog stoljeća.
In 2007, the IPCC presented a projected rise of 0.18 to 0.59 m above a).
Godine 2007. IPCC je predstavio predviđeni porast razine mora do kraja a stoljeća od 0,18 do 0,59 m iznad razine iz 1990.godine (
Recent estimates suggest, in case of unabated these projections (
godine izvješća koja uspoređuju IPCC-ove prognoze s promatranjima pokazala b c su da se trenutni porast odvija mnogo većom stopom od predviđene (
) ( greenhouse gas emissions, a projected global average sea-level rise of about 1.0 m or possibly (although unlikely) even up to 2.0 m, by 2100 ( d ).
1,0 m ili možda čak (iako ne vjerojatno) 2,0 m do 2100.godine (
Ocean acidification is a direct consequence of CO emissions to the
Zakiseljavanje oceana izravna je posljedica emisija CO u atmosferu. Od
2 atmosphere. The oceans have already taken up around a third of the CO
2 razdoblja industrijske revolucije oceani su već apsorbirali oko trećine CO
2 produced by humankind since the industrial revolution.
2 nastalog ljudskim djelovanjem.
While this has limited the amount of CO in the atmosphere somewhat, it has come at the
Iako je to donekle ograničilo količinu CO
2 price of a significant change to ocean chemistry.
2 u atmosferi, uzrokovalo je i značajne promjene kemije u oceanima.
Evidence indicates that ocean acidification is likely to become a serious threat to many organisms and will have implications for food webs and ecosystems, for example, tropical coral reefs.
Prema postojećim dokazima, zakiseljavanje oceana vrlo će vjerojatno postati ozbiljna prijetnja mnogim organizmima te će utjecati na hranu i ekosustave, na primjer tropske koraljne grebene.
Global human appropriation of potential net primary production (NPP0
Ljudsko iskorištavanje neto primarne proizvodnje u svijetu
% of NPP0
% od NPP0
Moreover, reduced genetic variety in crops and cultivars implies future losses of economic and social benefits for Europe in such critical areas as food production and modern healthcare (15).
) ( koncentraciju zaliha pojedinih resursa, bilo da se radi o zemljopisnom ilikorporacijskomkriteriju,Europaseizlažeznačajnomrizikuu
Global extraction of natural resources from ecosystems and mines grew more or less steadily over the past 25 years, from 40 billion tonnes in 1980 to 58 billion tonnes in 2005.
Iskorištavanje prirodnihbogatstavaekosustava i rudnika raslo je manje-više postojano u proteklih 25 godina, s 40 milijardi tona 1980. na 58 milijardi tona 2005.godine.
Resource extraction is unevenly distributed across the world, with Asia accounting for the largest share in 2005 (48 % of total tonnage, compared with Europe's 13 %).
Iskorištavanje resursa širom svijeta nejednoliko je raspoređeno. Primjerice, Azija je u 2005.godine imala najveći udio od 48 % ukupne tonaže, u usporedbi s 13 % u Europi.
Over this period, a relative decoupling of global resource extraction and economic growth took place: resource extraction increased by roughly 50 % and world economic output (GDP) by about 110 % (16).
U tom razdoblju došlo je do relativnog razdvajanja pojmova iskorištavanja globalnih resursa i gospodarskog rasta: iskorištavanja resursa poraslo je za otprilike 50 %, a svjetska proizvodnja (BDP) za oko 110 % (16).
Nonetheless, resource use and extraction is still increasing in absolute terms, outweighing gains in resource efficiency.
Globalni sustavi hrane, energije i vode osjetljiviji su i krhkiji no što se mislilo prije nekoliko godina, a sve zahvaljujući čimbenicima poput pojačane potražnje te smanjene i nestabilne ponude.
Global extraction of natural resources from ecosystems and mines, 1980 to 2005/2007
Crpljenje prirodnih bogatstava iz ekosustava i rudnika u svijetu, od 1980. do 2005./2007.
Source: SERI Global Material Flow Database, 2010 edition (
Svjetska baza podataka tijeka materijala SERI, 2010 (h
The World Health Organization (WHO) forecasts that between 2006 and 2015, deaths from noncommunicable diseases could increase worldwide by 17 %. The greatest increase is projected for the African region (24 %) followed by the eastern Mediterranean region (23 %) (22).
Svjetska zdravstvena organizacije (WHO) predviđa da bi između 2006. i 2015.godine postotak smrtnosti uslijed neprenosivih bolesti mogao diljem svijeta narasti za 17 % (22).
Europe is likely to be faced with the increased problem of emerging or re-emerging infectious diseases that are critically influenced by changes in temperature or precipitation, habitat loss and ecological destruction (23
Europu bi mogao pogoditi sve veći problem pojave ili ponovne pojave zaraznih bolesti uslijed promjena temperature ili režima padalina,
In an increasingly
Vjerojatnost gubitka staništa i razaranja ekoloških sustava (
) ( urbanised world, which is tightly linked by long-distance transport, the incidence and distribution of infectious diseases affecting humans
) ( da će u dobro povezanom i urbaniziranom svijetu, pojava i širenje
Europe's direct neighbourhood — the Arctic, the Mediterranean and the eastern neighbours — is worth particular attention here due to the strong socioeconomic and environmental links and the importance of these regions in EU external policy.
Istočni susjedi — Istočni susjedi EU suočeni su s brojnim ekološkim izazovima koji utječu na ljudsko zdravlje i ekosustave.
Furthermore, some of the world's largest reservoirs of natural resources are in these regions, which is of immediate relevance to a resource-scarce Europe.
Četvrto izvješće EEA o procjeni okoliša u Europi (27) donosi sažetak ključnih problema okoliša diljem paneuropske regije, uključujući zemlje istočne Europe, Kavkaz i središnju Aziju.
Furthermore, multiple pressures on Arctic ecosystems have resulted in biodiversity loss across the region.
zaraznih bolesti među ljudima rasti, postaje sve izvjesnija. (
Eastern neighbours — EU neighbours to the east face many environmental challenges affecting human health and ecosystems.
Poveznice između problema u okolišu osobito su izražene u neposrednom Europskom susjedstvu
The European Neighbourhood Policy
Europska politika dobrosusjedstva
The European Neighbourhood Policy (ENP) aims to strengthen cooperation between the EU and its neighbours.
Cilj Europske politike dobrosusjedstva (ENP) je ojačati suradnju između EU i njezinih susjeda.
It is a dynamic and evolving platform for dialogue and action based on joint responsibility and ownership.
Riječ je o dinamičnoj platformi koja je namijenjena dijalogu i djelovanju, a temelji se na zajedničkoj odgovornosti i vlasništvu.
In recent years, the ENP has been further strengthened through initiatives such as the Eastern Partnership, Black Sea Synergy and Union for the Mediterranean.
Posljednjih je godina ENP dodatno osnažen inicijativama poput Istočnog partnerstva, Crnomorske sinergije te Mediteranski unije.
Within the EN, re P le van t EU instruments — the EU maritime policy, the Water Framework Directive and the development of a Shared Environmental Information System (SEIS) — are gradually being implemented beyond EU borders to help streamline environmental efforts.
Važni instrumenti EU u sklopu ENP —pomorska politika EU, Okvirna direktiva o vodama te razvoj Zajedničkog informacijskog sustava za okoliš (SEIS) — postupno se implementiraju i izvan granica EU kako bi se pojačao učinak napora koji se zajednički poduzimaju za očuvanje okoliša.
International legal instruments have also been developed and gradually implemented to address common transboundary issues — such as the UN LRTAP Convention or transboundary water convention, covering also the eastern neighbours.
Također, razvijeni su i postupno provedeni međunarodni pravni instrumenti radi rješavanja zajedničkih prekograničnih pitanja — poput konvencije UN LRTAP ili Prekogranične konvencije o vodama, koje se odnose i na istočne susjede.
) supports the riparian countries in addressing the priority issues of dealing with industrial emissions, municipal waste and wastewater treatment to reduce pollution of the Mediterranean.
Ova su područja također dom nekima od najbogatijih, ali ujedno i najkrhkijih prirodnih okoliša na svijetu, kojima prijeti niz opasnosti. Istodobno, ostaje problem prekograničnih pitanja poput gospodarenja vodom i prijenosa onečišćenja zrakom između Europe i susjeda. U neke od najvećih okolišnih izazova na tim područjima ubrajaju se: rješavanju prioritetnih pitanja poput emisija iz industrije, komunalnog otpada i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda kako bi se smanjilo onečišćenje Sredozemlja.
Within the Arctic, a number of environmental treaties and conventions, as well as shipping and industrial regulations, provide a backdrop for policy deliberations in the context of the EU's Arctic policy: while the EU has taken the first steps towards an Arctic Policy, no comprehensive policy approach exists at present, several EU policies — such as the EU's agricultural policy, fisheries policy, maritime policy, environmental and climate policy or energy policy — affect the Arctic environment both directly and indirectly.
Što se tiče Arktika, čitav niz ugovora i konvencija o okolišu te pomorskih i industrijskih propisa čine temelj političkih dogovaranja u kontekstu Europske politike za Arktik: iako je EU napravila prve korake prema politici za Arktik, trenutno još ne postoji nikakav sveobuhvatni politički pristup. Nekoliko strategija EU — poput europskih politika poljoprivrede, ribarstva, mora, okoliša, klime i energije — izravno i neizravno utječe na okoliš Arktika.
However, it is worth noting here that environmental trend analyses covering Europe's neighbouring regions often lack reliable data and indicators that are comparable over time and space.
Međutim, važno je napomenuti da analizama trendova u okolišu europskih susjednih regija često nedostaju pouzdani podaci i pokazatelji usporedivi u vremenskom i prostornom kontekstu.
Better and more targeted information to underpin environmental analysis and assessment is needed.
Potrebne su bolje i usmjerenije informacije kao podrška analizi i procjeni okoliša.
The EEA — within the framework of the European Neighbourhood Policy, and in cooperation with the countries and main partners in the regions — is implementing a series of activities that aim to strengthen existing environmental monitoring, data and information management.
Unutar okvira Europske politike susjedstva te u suradnji sa zemljama i glavnim partnerima u regiji, EEA provodi niz aktivnosti s ciljem unapređenja standarda u praćenju stanja okoliša te upravljanjem podacima i informacijama.
These dimensions are increasingly reflected in European neighbourhood policy priorities (29).
Društveni megatrendovi i i m k e v
A range of unfolding trends are shaping the future European and global context, and many of these are outside the realm of Europe's direct influence.
Sredozemlje — Na razmeđu triju kontinenta, ovo je područje jedno od najbogatijih „eko-područja“, a opet i jedno od najosjetljivijih prirodnih okoliša na svijetu.
Related global megatrends cut across social, technological, economic, political and even environment dimensions.
Nedavno izvješće o „Stanje okoliša i razvoj na Sredozemlju“ (28) predstavlja najveće utjecaje klimatskih promjena, značajke prirodnih bogatstava i okoliša u regiji te izazove vezane uz njihovo očuvanje.
Key developments include changing demographic patterns or accelerating rates of urbanisation, ever faster technological changes, deepening market integration, evolving economic power shifts or the changing climate.
Posebice se ističu neki od najizrazitijih pritisaka proizašlih iz ljudskih aktivnosti (poput turizma, prometa i industrije) te procjenjuje njihov utjecaj na priobalne i morske ekosustave, zajedno s razmatranjimaonjihovojprilagodbinačelimaodrživograzvitka.
A selection of global drivers of change relevant for the European environment
Ove dimenzije imaju sve važniju ulogu i prioritet u uspostavljanju europske dobrosusjedske politike (29).
Climate change Nature and biodiversity Natural resources and waste
Klimatske promjene Priroda i bioraznolikost Prirodni resursi i otpad Okoliš, zdravlje i kvaliteta života
Environment, health and quality of life
Zbroj globalnih megatrendova
A selection of global megatrends
Ukupni kontekst budućih odnosa na europskoj i globalnoj razini oblikuje čitav niz nedovoljno istraženih trendova a mnogi od njih i nisu pod izravnim utjecajem Europe.
Increasingglobaldivergenceinpopulationtrends:populationsageing,growing and migrating Living in an urban world: spreading cities and spiralling consumption Changing patterns of global disease burdens and the risk of new pandemics Accelerating technologies: racing into the unknown Continued economic growth Global power shifts: from a uni-polar to a multi-polar world Intensified global competition for resources Decreasing stocks of natural resources Increasing severity of the consequences of climate change Increasingly unsustainable environmental pollution load Global regulation and governance: increasing fragmentation, but converging outcomes
Porast globalne razlike u populacijskim trenodovima: starenje, rast i migracija stanovništva Život u urbaniziranom svijetu: širenje gradova i spiralna potrošnja Izmijenjeni obrasci bolesti u svijetu te opasnost od novih pandemija Ubrzavanje tehnologije: utrka u nepoznato Nastavak gospodarskog rasta Promjene globalnih sila: od jednoznačnog do višeznačnog svijeta Jačanje globalnog natjecanja za resursima Smanjenje zaliha prirodnih bogatstava Jačanje ozbiljnosti posljedica klimatskih promjena Porast neodrživog tereta onečišćenosti okoliša Zakoni i upravljanje u svijetu: porast fragmentacije, ali zajednički ishodi
Population of the world and different regions, 1950,
Stanovništvo u svijetu i u različitim regijama 1950., 1975., 2005. i 2050.godine, prema različitim varijantama rasta
Region
Svijet
Northern America Oceania
Sjeverna Amerika Oceanija
* Europe (in UN terminology) includes all EEA member countries (except Turkey) and EEA cooperating countries, as well as Belarus, Republic of Moldova, Rusian Federation, Ukraine.
* Europa (UN-ovi nazivi) obuhvaća svih 38 zemalja članica EEA (osim Turske) te zemlje suradnice EEA, kao i Bjelorusiju, Moldaviju, Rusku federaciju i Ukrajinu.
Source: United Nations Population Division (
siromašnog stanovništva (35).
However, uncertainties are apparent, and forecasts depend on several assumptions, including for fertility rates.
— Brazila, Rusije, Indije i Kine — zaslužna su za gotovo polovicu
As such, by 2050, the world population could thus exceed 11 billion or be limited to 8 billion (30
38 svjetskog porasta potrošnje (
In contrast to the global trend, European populations are expected to decline and age significantly.
Za razliku od globalnog trenda, europsko stanovništvo očekuje značajno smanjenje i starenje.
In its neighbourhood, population decline is particularly dramatic in Russia and large parts of Europe.
U susjedstvu je pad broja stanovnika osobito dramatičan u Rusiji i velikim dijelovima Europe.
At the same time, northern African countries along the southern Mediterranean are witnessing strong population growth.
Istodobno, sjevernoafričke zemlje i južno Sredozemlje doživljavaju veliki rast stanovništva.
In general, the wider region of Northern Africa and the Middle East has experienced the highest rate of population growth of any region in the world over the past century (30).
Općenito gledano, u proteklom stoljeću šira područja sjeverne Afrike i Bliskog istoka doživljavaju najveću stopu rasta stanovništva među svim svjetskim regijama (30).
GDP based on PPP (in dollars) per capita50 000
BDP prema paritetu kupovne moći po glavi stanovnika50 000
Source: International Monetary Fund (
Međunarodni monetarni fond (
Projected shares of global middle-income class consumption, 2000 to 2050
Predviđeni udio potrošnje srednjeg sloja u svijetu, 2000.-2050.
As a result of demographic and economic power shifts, the contours of the global governance landscape are changing.
Problemi okoliša u glo blemi okoliša u globalnom kontekstu balnom kontekstu moć širi se na više utjecajnih geopolitičkih polova. Karta geopolitički
Environmental challenges may increase risks to food, energy and water security on a global scale
Privatne multinacionalne najutjecajnijih čimbenika se mijenja (
According to the Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO), demand for food, feed and fibres could grow by 70 % by 2050 (51).
) ( na nadolazeću globalnu energetsku krizu uslijed dugoročno rastuće potražnje.
The fragility of global food, water and energy systems has become apparent over recent years. For example, arable land per person declined globally from 0.43 ha in 1962 to 0.26 ha in 1998.
Potrebna su velika i trajna ulaganja u energetsku učinkovitost, obnovljive izvore energije i novu infrastrukturu kako bi se postigao prijelaz na učinkoviti energetski sustav s niskim razinama
But it could be water shortages that will hit hardest over the coming decades.
Međutim, u nadolazećim desetljećima možda će na s najgore pogoditi nestašica vode.