natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In late October 2012, the Commission and the EFTA Surveillance Authority (‘ESA’) were informally contacted by Denmark, Sweden and Norway (jointly ‘the States’) in relation to their intention to participate to a new Revolving Credit Facility (‘the new RCF’) in favour of Scandinavian Airlines (‘SAS’, ‘the SAS Group’ or ‘the company’).
Krajem studenoga 2012. Komisiji i Nadzornom tijelu EFTA-e („ESA”) neslužbeno su se obratile Danska, Švedska i Norveška (zajednički „države”) u vezi sa svojom namjerom da sudjeluju u novom revolving kreditu u korist poduzetnika Scandinavian Airlines („SAS”, „grupa SAS” ili „poduzetnik”).
On 12 November 2012, the States decided to participate to the new RCF without however formally notifying the measure to the Commission.
Međutim 12. studenoga 2012. države su odlučile sudjelovati u novom revolving kreditu, a da pri tome mjeru nisu službeno prijavile Komisiji.
On 14 November 2012, the Commission opened an ex officio case on the new RCF.
Dana 14. studenoga 2012. Komisija je po službenoj dužnosti otvorila predmet u pogledu novog revolving kredita.
In addition, on 20 November 2012 the Commission received a complaint from Ryanair, followed by one from the European Low Fares Airline Association (‘ELFAA’) on 4 February 2013, on which Denmark and Sweden provided comments by letter dated 22 March 2013.
Osim toga. 20. studenoga 2012. Komisija je primila pritužbu poduzetnika Ryanair, a potom, 4. veljače 2013., i pritužbu Udruge europskih niskotarifnih zračnih prijevoznika („ELFAA”), na koje su Danska i Švedska u dopisu od 22. ožujka 2013. iznijele svoje primjedbe.
By letter dated 19 June 2013, the Commission informed Denmark and Sweden that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘TFEU’) in respect of the aid (hereinafter ‘the opening decision’).
Komisija je u dopisu od 19. lipnja 2013. obavijestila Dansku i Švedsku da je u pogledu potpore odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”).
Denmark and Sweden submitted comments on the opening decision by letters dated 19 August 2013.
Danska i Švedska su u dopisima od 19. kolovoza 2013. dostavile primjedbe na odluku o pokretanju postupka.
By letters of 4 and 5 December 2013, the Danish and Swedish authorities noted that they had no comments on the observations of the SAS Group and FAM.
Dopisima od 4. i 5. prosinca 2013. danska i švedska nadležna tijela izjavila su da nemaju primjedbi na opažanja grupe SAS i FAM-a.
The cancellation was effective from 4 March 2014.
Otkazivanje je stupilo na snagu 4. ožujka 2014.
By letters dated 4 and 7 July 2014, Sweden and Denmark respectively agreed to waive their rights deriving from Article 342 TFEU in conjunction with Article 3 of Regulation No 1/1958 and to have the present decision adopted and notified in English.
Švedska se dopisom od 4. srpnja 2014. pristala odreći se svojih prava koja proizlaze iz članka 342. UFEU-a u vezi s člankom 3. Uredbe EZ-a 1/1958 te da se ova odluka donese i priopći na engleskom jeziku, dok je Danska učinila isto dopisom od 7. srpnja 2014.
For this procedure, the Commission is solely competent to assess whether the provisions of the TFEU have been respected by Denmark and Sweden.
U ovom je postupku isključivo Komisija nadležna ocijeniti jesu li Danska i Švedska postupale u skladu s odredbama UFEU-a.
On the other hand, the ESA, pursuant to Article 109(1) of the Agreement on the European Economic Area (‘EEA Agreement’) in conjunction with Article 24 of the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice, is competent to assess whether the provisions of the EEA Agreement have been complied with by Norway.
S druge strane, u skladu s člankom 109. stavkom 1. Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”) u vezi s člankom 24. Sporazuma među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda, ESA je nadležna ocijeniti je li Norveška postupala u skladu s odredbama Sporazuma o EGP-u.
Also, on the basis of Article 109(2) and Protocol 27 to the EEA Agreement, in order to ensure a uniform application throughout the EEA, the ESA and the Commission shall cooperate, exchange information and consult each other on surveillance policy issues and individual cases.
Isto tako, na temelju članka 109. stavka 2. Sporazuma o EGP-u i Protokola 27. uz taj Sporazum, kako bi se osigurala jednaka primjena u čitavom EGP-u, ESA i Komisija surađuju, razmjenjuju informacije i međusobno se savjetuju o pitanjima politike nadzora i pojedinačnim predmetima.
In the light of the above and given the parallel competence of both institutions in the present case, the Commission has cooperated and consulted with the ESA before adopting the present decision.
U svjetlu navedenoga i s obzirom na to da su u ovom predmetu nadležne obje institucije, Komisija je prije donošenja ove odluke surađivala i savjetovala se s ESA-om.
THE SCANDINAVIAN AIR TRANSPORT MARKET
SKANDINAVSKO TRŽIŠTE ZRAČNOG PROMETA
Between 2001 and 2011, the Scandinavian air transport market (encompassing Denmark, Sweden, Finland and Norway) reportedly grew by 126 % in ASK [4] terms.
U razdoblju između 2001. i 2011. skandinavsko tržište zračnog prometa (kojim su obuhvaćene Danska, Švedska, Finska i Norveška) navodno je naraslo 126 % u raspoloživim kapacitetima u putničkom prometu (ASK) [4].
Almost all of the growth in the short-haul Scandinavian market came from low-cost carriers, in particular Norwegian Air Shuttle and Ryanair.
Za gotovo čitav rast u prometu na kratkim linijama na skandinavskom tržištu zaslužni su niskotarifni zračni prijevoznici, osobito Norwegian Air Shuttle i Ryanair.
Indeed, it is estimated that low-cost carriers generated 90 % of the growth in that period [5].
Procjenjuje se da su niskotarifni zračni prijevoznici ostvarili 90 % rasta u tom razdoblju [5].
Despite the increase in the importance of low-cost carriers, the largest player in the Scandinavian market is still SAS, with an estimated market share in 2011 of 35,6 %, far from the highs above 50 % enjoyed a decade ago.
Unatoč sve većem značaju niskotarifnih zračnih prijevoznika, najveći igrač na skandinavskom tržištu i dalje je SAS čiji je tržišni udio u 2011. prema procjenama iznosio 35,6 %, što je znatno ispod visokih 50 % koliko je iznosio desetljeće ranije.
The market shares of Norwegian Air Shuttle and Ryanair reached 18,7 % and 6,8 % respectively in that year.
Tržišni udio prijevoznika Norwegian Air Shuttle iste je godine dosegnuo 18,7 %, dok je tržišni udio prijevoznika Ryanair iznosio 6,8 %.
SAS is the flag carrier of the States, the largest airline in Scandinavia and the eighth-largest airline in Europe.
SAS je nacionalni zračni prijevoznik državâ, najveći zračni prijevoznik u Skandinaviji i osmi najveći zračni prijevoznik u Europi.
It is also a founding member of the Star Alliance.
Također je jedan od utemeljitelja mreže Star Alliance.
The airline group, which includes Scandinavian Airlines, Widerøe [6] and Blue1, is headquartered in Stockholm with its main European and intercontinental hub at Copenhagen Airport.
Sjedište grupe zračnih prijevoznika kojoj pripadaju prijevoznici Scandinavian Airlines, Widerøe [6] i Blue1 nalazi se u Stockholmu, a glavno joj je europsko i međunarodno žarište zračna luka Kopenhagen.
In 2013, SAS carried around 28 million passengers, achieving revenues of around SEK 42 billion.
SAS je 2013. prevezao otprilike 28 milijuna putnika i ostvario prihod od otprilike 42 milijarde SEK.
SAS is currently 50 % owned by the States:
Trenutačno je 50 % SAS-a u vlasništvu državâ:
21,4 % by Sweden, 14,3 % by Denmark, and 14,3 % by Norway.
Švedska posjeduje 21,4 %, Danska 14,3 %, a Norveška 14,3 %.
The main private shareholder is the Knut and Alice Wallenberg's foundation (‘KAW’) (7,6 %), while the remaining shareholders own stakes of 1,5 % or less.
Glavni privatni dioničar je zaklada Knut and Alice Wallenberg Foundation („KAW”) (7,6 %), dok ostali dioničari posjeduju udjele od 1,5 % dionica ili manje.
Principal shareholders in SAS AB on 31 March 2012 [7]Shareholder
Glavni dioničari SAS AB-a na dan 31. ožujka 2012.
Total (%)
Dioničari
The Swedish Government
Ukupno Švedska vlada
The Danish Government
Danska vlada
The Norwegian Government
Norveška vlada
Denmark's National Bank
Danska nacionalna banka
These difficulties were heightened by the market environment of high fuel costs and uncertain demand.
Te su poteškoće još više otežane stanjem na tržištu izazvanom visokim cijenama goriva i nesigurnom potražnjom.
In particular, it results from the annual reports of the company that, between 2008 and 2012, SAS has incurred substantial losses every year and has registered significant amounts of financial net debt.
Iz godišnjih izvješća poduzetnika naročito proizlazi da je u razdoblju od 2008. do 2012. SAS svake godine ostvarivao znatne gubitke i da je zabilježio znatne iznose neto financijskog duga.
SAS' key financial data 2007-12 (SEK million) [9]
Ključni financijski pokazatelji SAS-a za razdoblje 2007. – 2012. (u milijunima SEK) [9]
(Jan-Oct)
(sij. – velj.)
Revenue
Prihod
Financial net debt
Neto financijski dug
EBT
Dobit prije oporezivanja (EBT)
Net income
Neto dobit
Cash flow for the year
Novčani tijek za godinu
Return on capital employed (ROCE) — %
Povrat na korišteni kapital (ROCE) – %
Return on book equity after tax — %
Povrat na knjigovodstveni kapital nakon oporezivanja – %
Interest coverage ratio — %
Koeficijent pokrića kamata – %
SEK 6 billion in April 2009;
i. 6 milijardi SEK u travnju 2009. te ii.
and (ii) SEK 5 billion in May 2010 [10].
5 milijardi SEK u svibnju 2010. [10]
The financial difficulties of SAS reached a peak in 2012, when the company presented the 4 Excellence Next Generation business plan (‘4XNG plan’), perceived by the management of the airline as the ‘final call’ for SAS [11].
Financijske poteškoće SAS-a dosegle su vrhunac 2012. kada je poduzetnik predstavio poslovni plan 4 Excellence Next Generation („plan 4XNG”) koji je uprava tog zračnog prijevoznika označila kao „posljednju priliku” za SAS [11].
In addition, in November 2012 the press reported the possibility of SAS going into bankruptcy [12].
Osim toga, tisak je u studenome 2012. izvijestio o mogućnosti da SAS ode u stečaj [12].
DESCRIPTION OF THE MEASURE:
OPIS MJERE:
THE NEW RCF IN 2012
NOVI REVOLVING KREDIT U 2012.
As for other airlines globally, SAS has relied on external credit facilities to maintain a minimum level of liquidity.
U pogledu drugih prijevoznika u svijetu, SAS se oslanjao na vanjske kreditne linije kako bi održao minimalnu razinu likvidnosti.
From 20 December 2006, SAS relied on a RCF that was due to expire in June 2013 (‘the old RCF’).
Od 20. prosinca 2006. SAS se oslanjao na revolving kredit koji je trebao isteći u lipnju 2013. („stari RK”).
The old RCF amounted to EUR 366 million and was exclusively provided by a number of banks ([…] [13]).
Stari RK iznosio je 366 milijuna EUR, a pružao ga je isključivo niz banaka ([…] [13]).
It also included a number of financial covenants or conditions, such as […].
Uključivao je i niz financijskih klauzula ili uvjeta poput […].
In December 2011, as a result of the deterioration in the company's business performance, SAS management decided to draw the old RCF in full.
U prosincu 2011. zbog sve lošijeg poslovanja poduzetnika, uprava SAS-a odlučila je povući sredstva revolving kredita u cijelosti.
Following an application for bankruptcy by a subsidiary of SAS (namely Spanair) in January 2012, SAS entered into negotiations with the banks and reached an agreement for a covenant reset on 15 March 2012.
Nakon što je podružnica SAS-a (Spanair) u siječnju 2012. prijavila stečaj, SAS je stupio u pregovore s bankama i 15. ožujka 2012. postigao dogovor o novim klauzulama.
This covenant reset increased the cost of drawing the old RCF, tightened the drawdown conditions and required SAS to provide full and immediate repayment of the drawn amount.
Tim su novim klauzulama povećani troškovi povlačenja starog revolving kredita, postroženi uvjeti povlačenja i od SAS-a je zatraženo da osigura potpuno i trenutačno vraćanje povučenog iznosa.
In addition, SAS had to provide the lenders with a Recapitalisation Plan that had to be endorsed by the Board and the main shareholders, i.e. the States and KAW.
Osim toga, SAS je zajmodavcima morao dostaviti plan dokapitalizacije koji su morali odobriti odbor i glavni dioničari tj. države i KAW.
It set out a number of financial targets that SAS had to meet in the financial year 2014/15.
U njemu je utvrđen niz financijskih ciljeva koje je SAS morao ispuniti u financijskoj godini 2014./2015.
These included an EBIT margin of above 8 %, a financial preparedness ratio of above 20 % and an equity ratio (equity/assets) in excess of 35 %.
Oni su uključivali razinu dobiti prije kamata i poreza iznad 8 %, koeficijent financijske pripravnosti iznad 20 % i udio vlasničkog kapitala (vlasnički kapital/imovina) viši od 35 %.
The 4XNG plan was supposed to allow SAS to improve its EBT by approximately SEK 3 billion on an annual basis, while its implementation would require restructuring costs and one-off costs of approximately SEK 1,5 billion.
Planom 4XNG trebalo se omogućiti SAS-u da poboljša svoju dobit prije oporezivanja (EBT) za otprilike 3 milijarde SEK na godišnjoj razini, dok bi njegova provedba zahtijevala troškove restrukturiranja i jednokratne troškove u iznosu od otprilike 1,5 milijardi SEK.
A further objective of the 4XNG plan was to prepare the company for the introduction of new accounting rules for pensions from November 2013, which were anticipated to have a negative impact on the SAS Group's equity.
Daljnji cilj plana 4XNG bio je pripremiti poduzetnika za uvođenje novih pravila za izračun mirovina od studenoga 2013. za koje se očekivalo da će negativno utjecati na vlasnički kapital grupe SAS.
In addition, the plan included a commitment to complete an asset disposal and financing plan, which totalled approximately SEK 3 billion in potential net cash proceeds.
Osim toga, plan je uključivao obvezu završetka plana prodaje imovine i financiranja koji je iznosio otprilike 3 milijarde SEK u potencijalnom neto gotovinskom prihodu.
The asset disposal included [14]:
Prodaja imovine uključivala je sljedeće:
the sale of Widerøe, a subsidiary regional airline in Norway [15], (ii) the sale of a minority interest investment in the […], (iii) the sale of airport-related real estate interests, (iv) the outsourcing of ground handling [16], (v) the sale of aircraft engines [17], (vi) the sale-and-lease-back or other financing transaction in respect of the […], (vii) the outsourcing of management systems and call centres [18], and (viii) the sale or secured financing of three Q400 aircraft.
i. prodaju podružnice Widerøe, regionalnog zračnog prijevoznika u Norveškoj [15], ii. prodaju manjinskog udjela u […], iii. prodaju nekretnina povezanih sa zračnom lukom, iv. eksternalizaciju zemaljskih usluga [16], v. prodaju motora zrakoplova [17], vi. prodaju i povratni najam ili druge financijske transakcije u pogledu […], vii. eksternalizaciju sustava upravljanja i pozivnih centara [18], i viii. prodaju ili osigurano financiranje triju zrakoplova Q400.
The States insist that the 4XNG plan was self-financing, which means that SAS would generate enough cash from operations and non-core disposals to fund the upfront cost of implementing the 4XNG plan.
Države tvrde da je plan 4XNG bio samofinancirajući, što znači da bi SAS prikupio dovoljno gotovine iz operativne djelatnosti i prodaje imovine da bi financirao početni trošak provedbe plana 4XNG.
However, SAS was concerned about investor perception of a weak liquidity position as a result of the significant upfront costs of implementing the 4XNG plan.
Međutim SAS je bio zabrinut zbog percepcije investitora u pogledu slabe likvidnosti uslijed znatnih početnih troškova provedbe plana 4XNG.
SAS thus requested an extension of the old RCF together with the introduction of the new RCF supported by the States and KAW.
SAS je stoga zatražio produljenje starog revolving kredita zajedno s pokretanjem novog revolving kredita koji bi podupirale države i KAW.
However, SAS argued that neither the old RCF (as extended) nor the new RCF would be drawn.
SAS je, međutim, tvrdio da ni stari revolving kredit (produženi) ni novi revolving kredit neće biti povučeni.
However, the States rejected this idea.
Države su međutim odbile tu ideju.
After some negotiations, the banks accepted a new RCF that would be set up jointly with the States and KAW and would be structured strictly on equal terms without subordination or disproportionate rights to security.
Nakon pregovora banke su prihvatile novi revolving kredit koji bi uspostavile zajedno s državama i KAW-om i koji bi bio strukturiran strogo po istim uvjetima za sve sudionike bez podređenosti i nesrazmjernog prava na jamstvo.
It must be noted that the new RCF was initially targeted to be SEK [3-6] billion in size, while only SEK [1-4] billion of available security existed.
Mora se naglasiti da je početni cilj bio da novi revolving kredit iznosi [3 – 6] milijarde/milijardi SEK, a postojala su samo dostupna jamstva u iznosu od [1–4] milijarde/milijarda SEK.
On 22 October 2012, the size of the new RCF was finally reduced to SEK 3,5 billion (approximately EUR 400 million).
Dana 22. listopada 2012. iznos novog revolving kredita smanjen je na 3,5 milijardi SEK(otprilike 400 milijuna EUR).
The new RCF was provided by the same banks that provided the old RCF (except one [20]) together with the States and KAW.
Novi revolving kredit osigurale su iste banke koje su osigurale stari revolving kredit (osim jedne [20]) zajedno s državama i KAW-om.
In this regard, 50 % of the new RCF was provided by the States in proportion to their shareholding in SAS, and the remaining 50 % was provided by the banks and KAW.
U tom pogledu države su osigurale 50 % sredstava novog revolving kredita, što je razmjerno njihovom udjelu u SAS-u, a preostalih 50 % osigurale su banke i KAW.
The States and KAW participated in the new RCF on the same terms (fees, interest rates, covenants) as the banks.
Države i KAW u novom su revolving kreditu sudjelovale pod istim uvjetima (naknade, kamate, klauzule) kao i banke.
The main characteristics of the new RCF were the following:
Glavne značajke novog revolving kredita bile su sljedeće:
It was divided into two sub-facilities of SEK 2 billion (Facility A) and SEK 1,5 billion (Facility B), in respect of which the States contributed 50 % of the value.
Podijeljen je na dvije podlinije od 2 milijarde SEK(linija A) i 1,5 milijardi SEK(linija B), za koje su države dale doprinos od 50 % vrijednosti.
The pricing conditions for both facilities included an up-front fee, a commitment fee, an utilisation fee, a margin and an exit fee.
Uvjeti u pogledu troškova obje linije uključivali su početnu naknadu, naknadu za otvaranje kreditne linije, naknadu za uporabu, maržu i izlaznu naknadu.
SAS needed to satisfy certain conditions to be able to draw on the RCF, and these conditions were tighter for Facility B than for Facility A [21].
SAS je trebao ispuniti određene uvjete da bi mogao povlačiti sredstva iz novog revolving kredita, a ti su uvjeti bili stroži za liniju B nego za liniju A [21].
After 1 January 2014, SAS would only have been able to draw down from it if the sale of Widerøe assets or shares had been completed.
Nakon 1. siječnja 2014. SAS bi mogao povlačiti sredstva iz nje samo ako je prodaja imovine ili dionica poduzetnika Widerøe okončana.
The maturity of the new RCF was 31 March 2015.
Datum dospijeća novog revolving kredita bio je 31. ožujka 2015.
The States submitted a report prepared by CITI dated 7 November 2012 (‘the CITI report’) which sought to assess whether a private investor in a situation as close as possible to that of the States may have entered into the new RCF on similar terms and conditions.
Države su dostavile izvješće od 7. studenoga 2012. koje je izradio CITI („izvješće CITI-ja”) kojem je cilj bio ocijeniti je li privatni ulagač u situaciji što je moguće sličnijoj onoj u kojoj su se našle države mogao ući u novi revolving kredit pod sličnim uvjetima.
Assuming a successful implementation of the 4XNG plan in its base case, the CITI report concluded that the States' participation in the new RCF would generate an internal rate of return (‘IRR’) of [90-140] %, a cash-on-cash multiple of circa [4-9]x, and an increase in equity value of close to [700-1200] % (from November 2012 until March 2015).
Na temelju pretpostavke osnovnog scenarija da će plan 4XNG biti uspješno proveden, u izvješću CITI-ja zaključeno je da će sudjelovanje država u novom revolving kreditu donijeti internu stopu profitabilnosti („IRR”) od [90–140] %, višekratnik povrata na gotovinu od oko [4-9]x, i povećanje u vrijednosti vlasničkog kapitala od gotovo [700–1200] % (od studenoga 2012. do ožujka 2015.).
The CITI report concluded that the return required by the States would thus be at least equal to that required by private investors in a similar position.
U izvješću CITI-ja zaključeno je stoga da bi povrat koji zahtijevaju države bio u najmanju ruku jednak povratu koji bi zahtijevali privatni ulagači u sličnom položaju.
However, the CITI report did not assess the probability of SAS successfully executing the ‘base case’ of the 4XNG plan, nor did it assess the impact of deviations from the ‘base case’ such as, for example, a failure to monetise non-core assets.
Međutim u izvješću CITI-ja nije ocijenjena vjerojatnost da će SAS uspješno provesti „osnovni scenarij” plana 4XNG, niti je ocijenio utjecaj odstupanja od „osnovnog scenarija” poput, primjerice, neuspjeha da se monetizira imovina koja nije ključna.
SAS announced on 19 December 2012 that all the necessary conditions for the new RCF to enter into force (see paragraph 28 above) were in place, including parliamentary approval in the States.
SAS je 19. prosinca 2012. objavio da su ispunjeni svi potrebni uvjeti da novi revolving kredit stupi na snagu (vidjeti prethodno navedeni stavak 28.), uključujući odobrenje parlamenata država.
As of this date and until 3 March 2014, the new RCF was effective, replacing the old RCF [22].
Od tog datuma do 3. ožujka 2014. na snazi je bio novi revolving kredit koji je zamijenio stari revolving kredit [22].
By letter of 3 June 2013, Denmark and Sweden explained that, as a result of the sale of 80 % of Widerøe's shares (paragraph 22 above), the States and the lending banks had agreed with SAS to a modification of the terms and conditions of the new RCF, although the amendment agreement had not yet been formally signed.
Dopisom od 3. lipnja 2013. Danska i Švedska objasnile su da su uslijed prodaje 80 % dionica poduzetnika Widerøe (prethodno navedeni stavak 22.), države i banke zajmodavci sa SAS-om dogovorile izmjene uvjeta novog revolving kredita, iako sporazum o izmjenama još nije službeno potpisan.
Facility A would be reduced from SEK 1,173 billion to SEK 0,8 billion and its maturity would be extended for five months until 1 June 2014.
Iznos linije A bit će smanjen s 1173 milijarde SEK na 0,8 milijardi SEK, a njezino će dospijeće biti produljeno pet mjeseci do 1. lipnja 2014.
SAS would pledge SEK [0,5-0,8] billion in cash as security for Facility A. The remaining SEK [0,1-0,4] billion would be secured by the securities already listed in the new RCF agreement.
SAS će se obvezati na [0,5 – 0,8] milijardi SEK u gotovini kao jamstvo za liniju A. Preostalih [0,1 – 0,4] milijarde/milijardi SEK bit će osigurano jamstvima koja su već uključena u sporazum o novom revolving kreditu.
SEK 0,2 billion of Facility A would be cancelled once the ground handling section was partly disposed of.
Iznos od 0,2 milijarde SEK iz linije A bit će opozvan kada odjel zemaljskih usluga bude dijelom prodan.
By the time the new RCF was cancelled on 4 March 2014, SAS had entered into a letter of intent with a potential buyer [23].Facility B would be reduced from SEK 1,5 billion to SEK 1,2 billion.
Do trenutka kada je novi revolving kredit ukinut 4. ožujka 2014. SAS je primio pismo namjere potencijalnog kupca [23].Linija B bit će smanjena s 1,5 milijardi SEK na 1,2 milijarde SEK.