natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Protecting Europeans online: a wide-ranging set of measures to raise EU cyber resilience and increase cyber security capabilities was presented in September 2017 and followed up last month by proposals specifically aimed at protecting the security of our elections.
Zaštita Europljana na internetu: opsežne mjere za povećanje kiberotpornosti EU-a i povećanje kapaciteta za kibersigurnost predstavljene su u rujnu 2017., a prošlog su mjeseca nadopunjene prijedlozima o zaštiti sigurnosti izbora.
Given the recent hostile cyber operations it is imperative that all legislative proposals are finalised as a matter of priority.
S obzirom na nedavne neprijateljske kiberaktivnosti neophodno je da se svi zakonodavni prijedlozi što prije finaliziraju.
In addition, to make sure that internet platforms are not misused to disseminate terrorist content online, the proposed new rules, in particular the obligation to remove terrorist content within one hour, should be agreed by the European Parliament and the Council before the May 2019 elections.
Usto, kako se internetske platforme ne bi zloupotrebljavale za širenje terorističkih sadržaja na internetu, Europski parlament i Vijeće trebali bi do svibanjskih izbora prihvatiti prijedloge novih propisa, osobito obvezu uklanjanja terorističkog sadržaja u roku od jednog sata.
Interoperability of EU information systems: allowing EU information systems for security, migration and border management to work together in a smarter and more efficient way is a core element of the Commission's efforts to close information security gaps.
Interoperabilnost informacijskih sustava EU-a: omogućivanje pametnije i djelotvornije interoperabilnosti informacijskih sustava EU-a za upravljanje sigurnošću, migracijama i granicama ključan je element Komisijinih nastojanja da otkloni nedostatke u informacijskoj sigurnosti.
Presented in December 2017, the proposal on interoperability of EU information systems should be agreed by the European Parliament and the Council before the European Parliament elections of 2019.
Prijedlog o interoperabilnosti informacijskih sustava EU-a, koji je predstavljen u prosincu 2017., Europski parlament i Vijeće trebali bi prihvatiti prije izbora 2019.
Similarly, the upgrades of different EU information systems, such as the European Criminal Records Information System (ECRIS), Eurodac and the Visa Information System (VIS) should be swiftly finalised.
Uskoro bi trebala završiti i nadogradnja pojedinih informacijskih sustava EU-a, kao što su Europski informacijski sustav kaznene evidencije (ECRIS), Eurodac i vizni informacijski sustav (VIS).
Fighting cross-border crime: to help police and judicial authorities to track down leads online and across borders, the Commission proposals on electronic evidence should be agreed before the May 2019 elections.
Borba protiv prekograničnog kriminala: kako bi policija i pravosudna tijela lakše pratili tragove na internetu i preko granica, prijedloge Komisije o elektroničkim dokazima trebalo bi prihvatiti prije izbora u svibnju 2019.
The Commission also invites the European Council together with the European Parliament to extend the competence of the European Public Prosecutor's Office (EPPO) to include the investigation of cross-border terrorist offences.
Komisija usto poziva Europsko vijeće i Europski parlament da prošire nadležnost Ureda europskog javnog tužitelja na istraživanje prekograničnih kaznenih djela terorizma.
Strengthening EU borders: The EU's internal security depends on how we manage our external borders, and this is why the proposals to reinforce the European Border and Coast Guard Agency, the EU rules on return and the European Union Agency for Asylum, taken together, will provide for the necessary tools to better ensure the effective management of the external borders.
Jačanje granica EU-a: unutarnja sigurnost EU-a ovisi o tome kako upravljamo sigurnošću na vanjskim granicama; stoga će prijedlozi o jačanju Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i Agencije Europske unije za azil te stroža pravila EU-a o vraćanju omogućiti djelotvornije upravljanje vanjskim granicama.
To support Member States' efforts to increase security within the EU, the Commission has earmarked €70 million under the Internal Security Fund (ISF) for 2018-2019 for targeted security funding, including: countering radicalisation (€5 million); fighting CBRN threats, restricting access to "home-made" explosives, and protecting public spaces and critical infrastructure (€9.5 million); and supporting implementation of existing rules such as EU Passenger Name Records (€1.5 million).
Komisija pomaže državama članicama da povećaju sigurnost unutar EU-a pa je za to pitanje u razdoblju 2018. – 2019. namijenila 70 milijuna EUR ciljanih sredstava iz Fonda za unutarnju sigurnost (ISF), među ostalim, za borbu protiv radikalizacije (5 milijuna EUR), borbu protiv KBRN prijetnji, ograničavanje pristupa eksplozivima kućne izrade i zaštitu javnih prostora i ključne infrastrukture (9,5 milijuna EUR), te potporu provedbi postojećih propisa kao što je EU-ova evidencija podataka o putnicima (1,5 milijuna EUR).
This comes in addition to €100 million made available under the Urban Innovative Actions, including for the protection of public spaces (more information available here).
Povrh toga, dodatnih 100 milijuna EUR dostupno je za zaštitu javnih prostora u okviru Inovativnih mjera za gradove (više informacija dostupno je ovdje).
Security has been a political priority since the beginning of the Juncker Commission's mandate – from President Juncker's Political Guidelines of July 2014 to the latest State of the Union Address on 12 September 2018.
Sigurnost je politički prioritet od početka mandata Junckerove Komisije – od Političkih smjernica predsjednika Junckera iz srpnja 2014. do najnovijeg govora o stanju Unije od 12. rujna 2018.
Priority was given to initiatives designed to ensure that Member States' authorities know who is crossing the common EU external border, to establishing interoperable EU information systems for security, border and migration management, and to reinforcing the instruments in the fight against terrorism and against money laundering.
Prioritet su inicijative koje državama članicama omogućuju praćenje prelazaka zajedničkih vanjskih granica EU-a, uspostava interoperabilnih informacijskih sustava EU-a za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama te jačanje instrumenata u borbi protiv terorizma i pranja novca.
This progress is reflected in the Commission's reports published on a regular basis.
Taj je napredak vidljiv u Komisijinim izvješćima koja se redovito objavljuju.
Communication: 16th Progress Report toward and effective and genuine Security Union
Komunikacija: Šesnaesto izvješće o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije
Annex: List of legislative initiatives
Prilog: Popis zakonodavnih inicijativa
IP/18/6064
IP/18/6064
Brussels, 11 October 2018
Bruxelles, 11. listopada 2018.
Today the Commission has put forward an action plan to develop a sustainable and circular bioeconomy that serves Europe's society, environment and economy.
Danas je Europska komisija predstavila akcijski plan usmjeren na razvoj održivog i kružnog biogospodarstva koje služi interesima europskog društva, okoliša i gospodarstva.
As announced by President Juncker and First Vice-President Timmermans in their letter of intent accompanying President Juncker's 2018 State of the Union Address, the new bioeconomy strategy is part of the Commission's drive to boost jobs, growth and investment in the EU.
Kako su predsjednik Juncker i prvi potpredsjednik Timmermans najavili u pismu namjere uz govor o stanju Unije 2018., nova strategija biogospodarstva dio je nastojanja Komisije za davanje novog poticaja zapošljavanju, rastu i ulaganjima u EU-u.
It aims to improve and scale up the sustainable use of renewable resources to address global and local challenges such as climate change and sustainable development.
Njezin je cilj poboljšati i povećati održivu uporabu obnovljivih resursa kako bi se moglo lakše nositi s globalnim i lokalnim izazovima poput klimatskih promjena i održivog razvoja.
In a world of finite biological resources and ecosystems, an innovation effort is needed to feed people, and provide them with clean water and energy.
U svijetu u kojem biološki resursi i ekosustavi nisu neograničeni, potrebna su inovativna rješenja kako bi se svim ljudima osigurala hrana, čista voda i energija.
The bioeconomy can turn algae into fuel, recycle plastic, convert waste into new furniture or clothing or transform industrial by-products into bio-based fertilisers.
Biogospodarstvo nudi rješenja kojima se od algi može proizvesti gorivo, reciklirati plastika, proizvesti namještaj i odjeća od otpada i pretvoriti industrijske nusproizvode u gnojiva biološkog podrijetla.
It has the potential to generate 1 million new green jobs by 2030.
Ta rješenja omogućuju i stvaranje milijun novih zelenih radnih mjesta do 2030.
By developing our bioeconomy – the renewable segment of the circular economy – we can find new and innovative ways of providing food, products and energy, without exhausting our planet's limited biological resources.
Kroz razvoj biogospodarstva, kao obnovljivog segmenta kružnog gospodarstva, možemo doći do novih i inovativnih rješenja kako bismo osigurali hranu, proizvode i energiju a da pri tome ne iscrpimo ograničene biološke resurse našeg planeta.
Moreover, rethinking our economy and modernising our production models is not just about our environment and climate.
Nadalje, preispitivanje našeg gospodarstva i modernizacija naših proizvodnih modela nije samo važno za naš okoliš i klimu.
There is also great potential here for new green jobs, particularly in rural and coastal areas."
U tom području postoji i velik potencijal za stvaranje novih zelenih radnih mjesta, posebno u ruralnim i obalnim područjima.
Research and innovation plays a key role in accelerating the green transition of the European economy and in meeting the United Nations Sustainable Development Goals."
Istraživanja i inovacije imaju ključnu ulogu u ubrzavanju zelene tranzicije gospodarstva Europe i postizanju ciljeva održivog razvoja UN-a.
Delivering a sustainable circular bioeconomy requires a concerted effort by public authorities and industry.
Za ostvarivanje održivog kružnog biogospodarstva potrebna su usklađena nastojanja javnih tijela i industrije.
To drive this collective effort, and based on three key objectives, the Commission will launch 14 concrete measures in 2019, including:
Kako bi poticala ta zajednička nastojanja, temeljena na tri ključna cilja, Komisija će već 2019. donijeti 14 konkretnih mjera, uključujući:
Scaling up and strengthening the bio-based sectors:
Povećavanje i jačanje bioindustrijskih sektora:
To unleash the potential of the bioeconomy to modernise the European economy and industries for long-term, sustainable prosperity, the Commission will:
Kako bi se iskoristio potencijal biogospodarstva u modernizaciji europskog gospodarstva i industrije i postiglo dugoročno i održivo blagostanje, Komisija će:
establish a €100 million Circular Bioeconomy Thematic Investment Platform to bring bio-based innovations closer to the market and de-risk private investments in sustainable solutions;
utemeljiti tematsku platformu za ulaganja u kružno biogospodarstvo, s proračunom od 100 milijuna EUR, kako bi se biotehnološke inovacije lakše povezale s tržištem i smanjio rizik za privatna ulaganja u održiva rješenja;
facilitate the development of new sustainable bio-refineries across Europe.
pomoći u razvoju novih održivih biorafinerija širom Europe;
Rapidly deploying bioeconomies across Europe:
Brzo uvođenje biogospodarstva širom Europe:
Member States and regions, particularly in Central and Eastern Europe, have a large underused biomass and waste potential.
Države članice i regije, posebno u srednjoj i istočnoj Europi, imaju velike neiskorištene potencijale kad je riječ o biomasi i otpadu.
To address this, the Commission will:
Komisija će stoga:
develop a strategic deployment agenda for sustainable food and farming systems, forestry and bio-based products;
razviti strateški program za razvoj održivih prehrambenih, poljoprivrednih i šumarskih sustava te za proizvode bioindustrijskog sektora općenito;
et up an EU Bioeconomy Policy Support Facility for EU countries under Horizon 2020 to develop national and regional bioeconomy agendas;
utemeljiti, na razini EU-a, instrument za potporu politikama u području biogospodarstva u okviru programa Obzor 2020. kako bi se razvijali nacionalni i regionalni planovi u području biogospodarstva;
launch pilot actions for the development of bioeconomies in rural, coastal and urban areas, for example on waste management or carbon farming.
pokrenuti probna djelovanja za razvoj biogospodarstava u ruralnim, obalnim i urbanim područjima, na primjer u području gospodarenja otpadom ili sekvestracije ugljika u poljoprivredi.
Protecting the ecosystem and understanding the ecological limitations of the bioeconomy
Zaštita ekosustava uz razumijevanje ekoloških ograničenja biogospodarstva
Our ecosystem is faced with severe threats and challenges, such as a growing population, climate change and land degradation.
Naš ekosustav suočava se s ozbiljnim prijetnjama i izazovima, uključujući porast broja stanovnika, klimatske promjene i degradaciju zemljišta.
In order to tackle these challenges, the Commission will:
Kako bi pomogla u rješavanju tih pitanja Komisija će:
implement an EU-wide monitoring system to track progress towards a sustainable and circular bioeconomy;
uvesti sustav nadzora na razini EU-a kako bi pratila napredak u cilju postizanja održivog i kružnog biogospodarstva;
enhance our knowledge base and understanding of specific bioeconomy areas by gathering data and ensuring better access to it through the Knowledge Centre for the Bioeconomy;
povećati saznanja i poboljšati razumijevanje pojedinačnih – i još uvijek novih – područja biogospodarstva, upotrebom prikupljenih podataka i omogućavanjem njihove bolje dostupnosti putem Centra znanja za biogospodarstvo;
provide guidance and promote good practices on how to operate in the bioeconomy within safe ecological limits.
osigurati smjernice i promicati dobre prakse kako bi biogospodarstvo funkcioniralo u sigurnim ekološkim granicama.
The Commission is hosting a conference on 22 October in Brussels to discuss the action plan with stakeholders and highlight tangible bio-based products.
Komisija 22. listopada u Bruxellesu organizira konferenciju na kojoj će s dionicima razgovarati o akcijskom planu i raspravljati o konkretnim proizvodima biološkog podrijetla.
In their letter of intent to the Presidencies of the European Council and Parliament, President Juncker and First Vice-President Timmermans announced this Communication as part of the Commission's priority to boost jobs, growth and investment in the EU.
U svojem pismu namjere predsjedništvima Europskog vijeća i Parlamenta predsjednik Juncker i prvi potpredsjednik Timmermans najavili su ovu Komunikaciju kao dio Komisijinih prioriteta za poticanje zapošljavanja, rasta i ulaganja u EU-u.
It is an update to the 2012 Bioeconomy Strategy.
Ona se nadovezuje na Strategiju biogospodarstva iz 2012.
The bioeconomy covers all sectors and systems that rely on biological resources.
Biogospodarstvo obuhvaća sve sektore i sustave koji ovise o biološkim resursima.
It is one of the EU's largest and most important sectors encompassing agriculture, forestry, fisheries, food, bio-energy and bio-based products with an annual turnover of around €2 trillion and around 18 million people employed.
Ono spada među najveće i najvažnije gospodarske segmente EU-a i obuhvaća poljoprivredu, šumarstvo, ribarstvo, prehrambene proizvode, bioenergiju i proizvode biološkog podrijetla, s godišnjim prometom od oko 2 bilijuna EUR i oko 18 milijuna zaposlenih.
It is also a key area for boosting growth in rural and coastal areas.
Uz to je i ključno područje za poticanje rasta u ruralnim i obalnim područjima.
The EU already funds research, demonstration and deployment of sustainable, inclusive and circular bio-based solutions, including with €3.85 billion allocated under the current EU funding programme Horizon 2020.
EU već financira istraživanja, ogledno i puno uvođenje održivih, uključivih i kružnih rješenja u bioindustriji, uključujući s 3,85 milijardi EUR koji su dodijeljeni u okviru tekućeg EU-ova programa financiranja Obzor 2020.
The following documents are available here:
Ovdje se mogu naći sljedeći dokumenti:
The new Bioeconomy Strategy
Nova strategija biogospodarstva
Booklet
Knjižica
Video
Videozapis
IP/18/6067
IP/18/6067
Brussels, 12 October 2018
Bruxelles, 12. listopada 2018.
Today the European Commission published the 2018 Consumer Markets Scoreboard that monitors how EU consumers rate the performance of 40 goods and services sectors.
Europska komisija objavila je danas pregled potrošačkih tržišta 2018. u kojem se prati kako potrošači u EU-u ocjenjuju uspješnost 40 sektora robe i usluga.
While the overall trust in markets has followed a positive trend since 2010, the report reveals that only 53% of consumers trust that businesses in the services sectors comply with consumer rules.
Premda je od 2010. povjerenje općenito u porastu, izvješće pokazuje da samo 53 % potrošača smatra da poduzeća iz sektora usluga poštuju propise o zaštiti potrošača.
For goods, the figure is slightly higher at 59%.
Stanje je tek nešto bolje u sektoru robe, u kojem to smatra 59 % potrošača.
Consumer trust in services and goods' markets has not improved compared to the 2016 scoreboard.
Povjerenje potrošača nije poraslo u odnosu na pregled za 2016.
Telecoms, financial services and utilities (water, gas, electricity, and postal services) remain particularly problematic areas for consumers in most EU Member States.
U većini država članica EU-a telekomunikacije, financijske usluge i komunalne usluge (voda, plin, struja, poštanske usluge) ostaju područja s najviše problema.
On a positive note, the report concludes that the East-West gap in consumer trust is slowly closing.
S pozitivne strane, u izvješću se zaključuje da, kad je riječ o povjerenju potrošača, razlika između istoka i zapada polako se smanjuje.
Also, services such as personal care services (hairdressers, spas), holiday accommodation and packaged holidays benefit from a high trust from consumers.
Usto, usluge osobne njege (frizerski saloni, spa centri), smještaj tijekom odmora i odmori u paket-aranžmanima uživaju visoko povjerenje potrošača.
"Consumer trust is growing, but there are still too many consumers that have bad experiences in certain markets, for instance when buying real estate or a second-hand car.” said Věra Jourová, Commissioner for Justice, Consumers and Gender Equality.
Povjerenje potrošača u porastu je, ali brojni potrošači još uvijek maju loša iskustva na pojedinim tržištima, primjerice pri kupnji nekretnine ili rabljenog automobila, izjavila je Věra Jourová, povjerenica za pravosuđe, potrošače i ravnopravnost spolova.
"In April 2018, we presented a ‘New Deal for Consumers' to strengthen enforcement of consumer rights and give consumers new means to defend their rights.
U travnju 2018. predstavili smo „Nove pogodnosti za potrošače” na temelju kojih će potrošači moći bolje ostvariti, ali i braniti svoja prava.
The possibility to launch a collective action should give consumers more trust that they can defend their rights and push businesses to better respect the rules."
Mogućnost podnošenja kolektivne tužbe potrošačima bi trebala uliti više povjerenja jer će moći braniti svoja prava, a poduzeća će zbog toga voditi više računa o poštovanju propisa.
Key findings of the 2018 Consumer Markets Scoreboard
Ključni zaključci pregleda potrošačkih tržišta 2018.
Compared to 2016, there has been little improvement, although the trend has remained positive since 2010.
U odnosu na 2016. nije zabilježen velik napredak, premda je povjerenje u porastu od 2010.
Mortgages, water supply, gas and electricity services have improved most over the past two years, but they remain among the least trusted markets, with the exception of gas services.
Ipak, uz iznimku usluga opskrbe plinom, ta su tržišta i dalje među tržištima koja ulijevaju najmanje povjerenja.
Internet provision and mobile telephone services are still the most problematic for consumers, with 20.3% and 17.5% having faced problems in these sectors respectively in the past year.
Prošle je godine u tim sektorima na poteškoće naišlo 20,3 % (internet) odnosno 17,5 % (mobiteli) potrošača.
Other areas mentioned by at least 10% of consumers include: TV subscription, fixed telephony, sales of ICT and electronic goods, train and urban transports, second hand cars, real estate, postal services, new cars, car rental and car repair services.
Među drugim područjima na koja se žali više od 10 % potrošača su: televizijska pretplata, fiksna telefonija, prodaja IKT i elektroničke robe, željeznički i gradski promet, rabljeni automobili, nekretnine, poštanske usluge, novi automobili, najam automobila i usluge popravka automobila.
Financial services are the sector where consumers suffer the highest detriment (financial loss or waste of time) in case of problems.
Financijske usluge sektor su u kojem potrošači u slučaju problema mogu pretrpjeti najviše štete (financijski gubitak ili gubitak vremena).
At least 35% of consumers having faced problems in home insurance, mortgages, loans and credit, electricity and water supply report severe detriment as a result.
Oko 35 % potrošača koji su imali problema u području osiguranja doma, hipoteka, zajmova i kredita te opskrbe strujom i vodom navodi da je pretrpjelo ozbiljnu štetu.
Other areas where consumers facing problems report high levels of detriment are airlines, investment products, and car insurance.
Drugi problematični sektori koji potrošačima uzrokuju velike štete su zračni prijevoz, investicijski proizvodi i osiguranje automobila.
Real estate and second hand cars are the least trusted sectors by consumers.
Potrošači imaju najmanje povjerenja u sektor nekretnina i rabljenih automobila.
Only 38% of consumers trust that real estate service providers comply with consumer protection rules and 36% of consumers do so for the second hand car sector.
Svega 38 % potrošača smatra da se pružatelji usluga u sektoru nekretnina pridržavaju propisa o zaštiti potrošača, dok za sektor rabljenih automobila to smatra 36 % potrošača.
Commission actions to improve consumer protection and trust
Komisijine mjere za poboljšanje zaštite i povjerenja potrošača
Improving consumer protection has been high on the Juncker Commission's agenda.
Poboljšanje zaštite potrošača visoko je na listi prioriteta Junckerove Komisije.
The Commission proposed in April 2018 a New Deal for Consumers, which will empower qualified entities to launch representative actions on behalf of consumers and introduce stronger sanctioning powers for Member States' consumer authorities.
Komisija je u travnju 2018. predložila Nove pogodnosti za potrošače, na temelju kojih će kvalificirani subjekti u ime potrošača moći podnijeti kolektivne tužbe, a tijela država članica za zaštitu potrošača dobit će veće ovlasti sankcioniranja.
Under the EU Consumer Protection Cooperation (CPC) Regulation, the Commission together with consumer authorities have launched several enforcement actions to make sure businesses fully respect EU consumer rules.
Na temelju Uredbe o suradnji u zaštiti potrošača Komisija je s tijelima za zaštitu potrošača pokrenula nekoliko provedbenih mjera kako bi se osiguralo da poduzeća u potpunosti poštuju propise EU-a o zaštiti potrošača.
A recent example of such an action includes the improvement of Airbnb 's terms and conditions.
Noviji su primjer takve mjere poboljšani uvjeti korištenja Airbnb-ja.
The Consumer Scoreboards provide an overview of how the Single Market works for EU consumers.
Potrošački pregledi pokazuju što potrošači u EU-u misle o funkcioniranju jedinstvenog tržišta.
Published since 2008, they aim to ensure better monitoring of consumer outcomes and provide evidence to inform policy.
Objavljuju se od 2008., a njihova je svrha bolje pratiti učinke na potrošače te prikupiti dokaze za oblikovanje politika.