natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Enlargement and establishment of free trade zone hence highlight the need for reforms, might speed them up and can be regarded as beneficial for Croatia in spite of the fact that they create adjustment costs.
Proširenje EU i uspostavljanje slobodnih trgovinskih zona stoga naglašavaju potrebu reformi, mogu ih ubrzati i mogu se promatrati kao korisne za Hrvatsku usprkos činjenici da donose troškove prilagodbi.
In that context Boromisa recommends examining how fast is the integration possible, identifying alternative options for integration in the meantime, defining additional strategies of interests, and sequencing the reforms considering the possible timeframe for membership.
U tom kontekstu Boromisa preporučuje da se utvrdi koliko je brzo integracija uopće moguća, da se promisli o alternativnim mogućnostima za integraciju u međuvremenu, da se definiraju dodatne strategije i planiraju reforme imajući na umu mogući vremenski plan za članstvo.
It is particularly important to raise public awareness that some of the EUrelated reforms are also transition-related and necessary anyway and that by entering the EU reforms and related costs do not stop.
Posebno je važno da javnost bude svjesna kako su neke od reformi povezanih s EU povezane i s tranzicijom i kako bi bile nužne i bez EU, te da ulaskom u EU reforme i s tim povezani troškovi neće prestati.
Looking at various possible scenarios Boromisa states that the progression scenario is possible if Croatia does its part, but that this denotes the fastest possible, although not necessarily fast membership.
Razmatrajući različite mogućnosti, Boromisa tvrdi kako je progresivni scenarij moguć ako Hrvatska obavi svoj dio posla, ali da on označava tek najbrži mogući scenarij, što ne mora nužno značiti i brzo članstvo.
She also warns that reforms, including unpopular ones, are often labeled “European” raising the perception that Croatia is doing its best, but that EU is not accepting us.
Također upozorava kako se reforme, uključujući i one nepopularne, često imenuju “europskima” stvarajući dojam da Hrvatska čini sve što može, ali da nas EU ne prihvaća.
In spite of the formal consensus around greater Europeanization such a perception might slow down reform implementation meaning that domestic policy will be crucial in the integration process.
Usprkos formalnoj suglasnosti o većoj europeizaciji, takva percepcija može usporiti primjenu reformi, što znači da će u procesu integracije biti ključna upravo domaća politika.
Labelling unpopular reforms “European”, which is not always the truth, and simultaneously announcing EU membership as “strategic goal” sends confusing signals.
Označavanje nepopularnih reformi “europskima”, što nije uvijek točno, i istodobno naglašavanje kako je članstvo u EU naš “strateški cilj” šalje zbunjujuće signale.
It seems that no one is ready to say that Croatia needs reforms anyway, including unpopular ones.
Čini se kao da nitko nije spreman reći kako Hrvatskoj svakako trebaju reforme, uključujući i one nepopularne.
Still, it should be estimated how much membership might cost, and what sequencing of reforms is needed.
Stoga treba procijeniti koliko bi članstvo moglo koštati i kojim redoslijedom treba provoditi reforme.
Croatia should know its negotiating position - if membership is our strategic goal, is there really anything to negotiate?
Hrvatska mora znati svoj pregovarački položaj - ako je članstvo naš strateški cilj, imamo li onda uopće o čemu pregovarati?
Also, there should be a clear definition of what prices we are ready to pay for full membership (which could be distant).
Trebalo bi jasno definirati i to koliku smo cijenu spremni platiti za puno članstvo (koje može biti vrlo daleko).
Although full membership is according to the analysis available so far economically the best option, Croatia should be open to “virtual membership” possibilities, such as political or economic integration and decisionshaping without full membership.
Iako je puno članstvo prema postojećim analizama zasad ekonomski najbolji odabir, Hrvatska treba biti otvorena i za mogućnosti “virtualnog članstva”, kao što je politička ili ekonomska integracija i sudjelovanje u odlučivanju bez punog članstva.
There are various options and combinations of them for participating in the EU.
Postoje različite mogućnosti i njihove kombinacije za sudjelovanje u EU.
The benefits of virtual membership include various ways of sequencing reforms.
Prednost virtualnog članstva jest omogućivanje različitih redoslijeda reformi.
However, this implies that sufficient analyses exist for the best option to be chosen.
Za malu zemlju virtualno članstvo može smanjiti troškove, posebno u uvjetima ograničenoga ljudskog kapitala.
Meeting the criteria should be regarded as Europeanisation and hence a goal and not a condition.
Zadovoljavanje kriterija treba promatrati kao europeizaciju i stoga kao cilj, a ne kao uvjet.
Coping with competitive pressures and market forces
Suočavanje s konkurentskim pritiscima i djelovanjima tržišta
Economic criteria for EU membership require the country to be a functioning market economy capable of coping with competitive pressures and market forces within the Union.
Ekonomski kriteriji za članstvo u EU zahtijevaju da u zemlji djeluje tržišno gospodarstvo koje će se moći suočiti s pritiscima konkurencije i djelovanjem tržišta unutar Unije.
The latest opinion of the European Commission (2004) states that Croatia is a functioning market economy, but that it is unable to cope with competitive pressures and market forces within the Union.
U zadnjem mišljenju Europske komisije (2004) stoji da u Hrvatskoj funkcionira tržišno gospodarstvo, ali da ono nije sposobno suočiti se s konkurentskim pritiscima i djelovanjem tržišta unutar Unije.
It could of course become able to satisfy the second criterion provided that it continues implementing reforms to remove remaining weaknesses.
Ono, naravno, može postati sposobno da zadovolji i drugi uvjet ako Hrvatska nastavi primjenjivati reforme uz pomoć kojih bi se uklonile preostale slabosti.
Vedran Šošic and Boris Vujčić state that before the break-up of Yugoslavia Croatia was a very open economy, but while other CEEC during transition became more, Croatia became less open.
Vedran Šošic i Boris Vujčić tvrde da je prije raspada Jugoslavije Hrvatska imala vrlo otvoreno gospodarstvo, no dok su gospodarstva ostalih zemalja SIE-a tijekom tranzicije postajala otvorenija, hrvatsko se gospodarstvo zatvaralo.
Deterioration of Croatia's trade-openness ratio during the 1990s was a consequence of reduced trade with the former Yugoslav republics and the stagnation of trade with other countries.
Pogoršanje hrvatskog koeficijenta trgovinske otvorenosti u devedesetim godinama posljedica je smanjenja trgovine s bivšim jugoslavenskim republikama i stagnacije trgovine s drugim zemljama.
Here we have to emphasize that this approach deals only with trade in goods, without trade in services meaning that the results of trade openness would be quite different if the authors were speaking about overall trade, because of the particular importance of tourism for Croatia.
Moramo, naravno, naglasiti da je u ovom pristupu riječ o trgovini robom, bez trgovine uslugama, što znači da bi zbog posebnog značaja turizma za Hrvatsku pokazatelji trgovinske otvorenosti bili posve drugačiji da autori govore o cjelokupnoj trgovini.
Croatia became a member of the WTO in 2000 and by the end of 2003 had signed preferential agreements with 31 countries including both old and new members of the EU.
Hrvatska se 2000. učlanila u Svjetsku trgovinsku organizaciju, a do kraja 2003. potpisala je preferencijalne trgovinske sporazume s 31 zemljom, uključujući i stare i nove članice EU.
The SAA provided Croatia a favourable position, removing barriers to the exports of many sensitive products, but the SAA in comparison to the Europe Agreements, did not admit Croatia into the Pan-European Diagonal Cumulation of Origin which is a serious obstacle to the international trade.
I SSP je Hrvatskoj omogućio povoljan položaj, uklanjajući ograničenja u izvozu mnogih osjetljivih proizvoda, no SSP u usporedbi s Europskim sporazumima nije dopustio Hrvatskoj ulazak u paneuropski sustav dijagonalne kumulacije podrijetla, što je ozbiljna prepreka međunarodnoj trgovini.
Although the European Commission favourably assessed the Croatian ability to pursue further economic integration into the EU, Croatian trade still exhibits a strong bias towards the former Yugoslav republics, particularly Bosnia and Herzegovina and Macedonia.
Iako je Europska komisija povoljno ocijenila sposobnost Hrvatske da se ekonomski bolje uklopi u EU, hrvatska trgovina i dalje pokazuje velike pristranosti prema bivšim jugoslavenskim republikama, posebice prema Bosni i Hercegovini i Makedoniji.
These biases evolved from inherited trade patterns that were supported by early conclusions of preferential trade agreements with some of those countries and by losing ground in the EU market on account of those competitors from CEEC that advanced faster in trade integration.
Sklonost trgovanju s tim zemljama posljedica je naslijeđenih trgovinskih struktura koje su se pojačale ranim sklapanjem preferencijalnih trgovinskih sporazuma s nekima od tih zemalja i gubljenjem položaja na tržištu EU zbog konkurenata iz zemalja SIE-a koji su se trgovinski brže integrirali u EU.
Lost ground cannot be made good in the short run, but trade integration with the EU should be accelerated in order to reduce existing biases and long-term costs of trade restructuring.
Izgubljeni položaj ne može se nadoknaditi u kratkom razdoblju, no trgovinsku integraciju s EU treba ubrzati kako bi se smanjile postojeće pristranosti i dugoročni troškovi restrukturiranja trgovine.
The CEEC, probably Croatia's most serious competitors on that market, are at the same time full EU members after a decade of participation in the Pan-European Diagonal Cumulation of Origin.
Zemlje SIE-a, koje su možda najozbiljniji konkurenti Hrvatskoj na tom tržištu, istodobno su i članice EU nakon desetljeća sudjelovanja u paneuropskom sustavu dijagonalne kumulacije podrijetla.
The existing system of bilateral trade relations actually means that a large portion of trade between Croatia and the EU is not carried out within the free trade regime, which inhibits manufacturing foreign direct investment and hinders Croatian integration into European production chains.
Postojeći sustav bilateralnih trgovinskih odnosa zapravo znači da se velik dio trgovine između Hrvatske i EU ne provodi unutar slobodnoga trgovinskog režima, što koči izravna strana ulaganja u proizvodnju i otežava integraciju hrvatskoga gospodarstva u europske proizvodne lance.
In order to facilitate trade integration with the EU, Sošić and Vujčić claim that it would be desirable for Croatia to join the EU as quickly as possible.
Šošić i Vujčić tvrde kako bi za poboljšanje trgovinske integracije s EU za Hrvatsku bilo poželjno da u što bržem roku postane članicom EU.
Efforts to integrate more deeply with South and Eastern European countries would only provide a temporary shelter in the markets of countries that are even less open than Croatia.
Pokušaji čvršće integracije sa zemljama jugoistočne Europe pružili bi nam tek privremeno utočište na tržištima zemalja koje su još zatvorenije od Hrvatske.
This strategy would increase the long-term costs of trade restructuring so it should in no case be a policy priority.
Takav bi pristup povećao dugoročne troškove restrukturiranja trgovine te nipošto ne bi smio biti prioritet naše politike.
This does not mean decreasing trade with the former Yugoslav republics and with some CEEC, but rather increasing trade with the EU and other countries of the world.
To ne znači da autori sugeriraju smanjivanje trgovine s republikama bivše Jugoslavije i nekim zemljama SIE-a, nego povećanje trgovine s EU i ostalim zemljama svijeta.
Free movement of workers, knowledge and innovations
Sloboda kretanja radnika, obrazovanje i inovacije
Despite the fears of the possible effects of opening up our borders to the wider labor markets often encountered in our media, Mirta Kapural states that integration already exists thanks to the provisions of the SAA, relevant Croatian legislation and bilateral agreements with several EU countries.
Usprkos bojaznima zbog mogućih učinaka otvaranja naših granica širim tržištima rada koje su česte u našim medijima, Mirta Kapural tvrdi kako je Hrvatska već integrirana zahvaljujući odredbama SSP-a, relevantnom hrvatskom zakonodavstvu i bilateralnim sporazumima s više zemalja EU.
There are already more than 2,000 registered foreign workers in Croatia, mostly in shipbuilding and construction, the majority of them from Bosnia and Herzegovina.
U Hrvatskoj već sada radi više od 20.000 registriranih stranih radnika, uglavnom u brodogradnji i graditeljstvu, većinom iz Bosne i Hercegovine.
Their number corresponds with the increased need for seasonal workers in Croatia.
Njihov se broj podudara s povećanim potrebama za sezonskim radnicima u Hrvatskoj.
The majority of workers from Croatia concentrate in Slovenia, Italy, Austria and Germany.
Većina radnika iz Hrvatske nalazi se u Sloveniji, Italiji, Austriji i Njemačkoj.
After the accession, Slovenia had to impose some limitations on workers from non-EU countries.
Slovenija je nakon priključenja morala nametnuti neka ograničenja radnicima iz zemalja koje nisu članice EU.
Consequently a smaller number of workers from Croatia will be able to work in Slovenia.
Zbog toga će manji broj radnika iz Hrvatske moći raditi u Sloveniji.
The experience of the NMS shows that we could expect the number of foreigners working in Croatia to increase and the number of Croatian citizens working abroad to decrease.
Iskustva novih članica pokazuju da možemo očekivati porast broja stranih radnika u Hrvatskoj i smanjenje broja radnika iz Hrvatske koji rade u inozemstvu.
On our way to the EU we will be confronted with the need for further harmonization of our legislation and with a transitional arrangement for the free movement of workers ranging from two to seven years.
Na putu prema EU suočit ćemo se s potrebom daljnjeg usklađivanja zakonodavstva i s prijelaznim razdobljem za slobodno kretanje radnika koje može trajati od dvije do sedam godina.
111 Croatia will have to improve legislation regarding the mutual recognition of qualifications and non-discrimination based on nationality, assure implementation of national strategies and plans, improve education and training of workers, mobilize resources by the private and public sectors and use available pre-accession EU funds.
v Hrvatska će morati poboljšati zakonodavstvo koje se odnosi na obostrano priznavanje kvalifikacija i koje neće diskriminirati na temelju državljanstva, koje će osigurati primjenu nacionalnih strategija i planova, poboljšati obrazovanje i stručno usavršavanje kako sredstvima iz javnog, tako i onima iz privatnog sektora te iz dostupnih pretpristupnih sredstava EU.
Government and media will regularly have to inform the public about the state of negotiations and try to consult professional associations and keep them informed about the rules that will apply to them.
Vlada i mediji morat će redovito obavještavati javnost o stanju pregovora i pokušati se dogovarati s profesionalnim udruženjima te ih obavještavati o pravilima koja se na njih odnose.
At the moment considerable numbers of workers from Croatia are interested in seasonal work in Germany, Austria and Italy, but downward trends can be observed.
Trenutačno je priličan broj radnika iz Hrvatske zainteresiran za sezonske poslove u Njemačkoj, Austriji i Italiji, ali se uočava i pad tog interesa.
Still a number of workers are interested in working in Slovenia, but possibilities could be reduced due to the transitional arrangements of the NMS.
Određen broj radnika zanima se i za rad u Sloveniji, no mogućnosti bi se mogle smanjiti zbog prijelaznih razdoblja novih članica.
On the other hand, progress in negotiations could reduce the need of workers from Croatia to migrate.
Istodobno, napredak pregovora s EU mogao bi smanjiti potrebu radnika iz Hrvatske da odlaze na rad u inozemstvo.
Furthermore, economic growth, lower unemployment and closer perspective of EU accession might attract more migration to Croatia, particularly from the region.
Osim toga, ekonomski rast, niža nezaposlenost i perspektiva skorijeg priključenja EU mogli bi privući više radnika u Hrvatsku, posebice iz obližnjih zemalja.
Kapural recommends preparing negotiating teams that will, using experiences of NMS and closely monitoring the negotiations of Romania and Bulgaria, try to negotiate a transitional agreement of five years, with gradual increase of freedom of worker mobility, including a standstill clause, Community preference rule and equal restrictions.
Kapural preporučuje pripremu pregovaračkih skupina koje će, koristeći se iskustvima novih članica i pozorno prateći pregovore EU s Rumunjskom i Bugarskom, pokušati dogovoriti prijelazno razdoblje do pet godina s postupnim povećanjem slobode kretanja radnika, uključujući posebnu klauzulu o mirovanju, pravilo o prednosti Zajednice i jednaka ograničenja.
The goal is to enable free movement of workers while avoiding the best young and highly skilled labour to leave Croatia and becoming overburdened with low-skilled workers from other regions.
Cilj je te mjere omogućiti slobodno kretanje radnika i istodobno izbjeći da najbolji mladi i visokoškolovani stručnjaci odu ih Hrvatske, a da nas preplave niskokvalificirani radnici iz drugih zemalja.
Improvement of education and training of workers will be necessary for better placement of Croatian workers on the enlarged European labour market.
Poboljšanje obrazovanja i stručnog usavršavanja radnika nužno je za postizanje boljeg položaja radnika iz Hrvatske na proširenom europskom tržištu rada.
Predrag Bejakovic in his chapter fears that Croatia is poorly prepared for a knowledge-based society and that it could be a huge impediment for joining the EU market.
Predrag Bejaković strahuje da je Hrvatska loše pripremljena za društvo utemeljeno na znanju i da to može biti velika prepreka uspjehu na tržištu EU.
This is a market that intends by the end of this decade to become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion.
Cilj je EU da do kraja ovog desetljeća postane najkonkurentnije i najdinamičnije gospodarstvo u svijetu utemeljeno na znanju, sposobno za održivi ekonomski rast s više radnih mjesta i boljim radnim mjestima te većom socijalnom kohezijom.
That impediment could be particularly important, bearing in mind existing fears regarding Croatia's capabilities to cope with competitive pressures and market forces within the Union (European Commission, 2004).
Nedovoljna obrazovanost u tom bi kontekstu mogla biti značajan nedostatak, posebice ako se ima na umu već postojeći strah u vezi sa sposobnošću Hrvatske da se nosi s konkurentnim pritiscima i djelovanjem tržišta unutar Unije (European Commission, 2004).
Bejaković claims that the labour force in Croatia does not have the knowledge and skills required for a modern competitive economy, and that the education and training systems have not yet taken the adequate steps to remedy this situation.
Bejaković tvrdi da radna snaga u Hrvatskoj nema ni znanja ni sposobnosti potrebnih za suvremeno konkurentno gospodarstvo, te da u sustavima obrazovanja i usavršavanja još uvijek nisu poduzeti odgovarajući koraci da se to popravi.
He stresses general problems like the lack of emphasis on developing analytical and problem-solving abilities" and weak links between education and the professional world.
On naglašava opće probleme poput nedovoljnog naglaska na razvoju analitičkog mišljenja i sposobnosti za rješavanje problemavi te slabe veze između obrazovanja i svijeta rada.
Particularly visible are problems of tertiary education: enrolments are relatively low, the average duration of study is long, a relatively low share of students major in the natural and technical sciences, and inadequate knowledge and skills of graduates in some social sciences.
Posebno su uočljivi problemi visokog obrazovanja: relativno mali broj upisanih studenata, predugo prosječno trajanje studiranja, relativno nizak udio studenata koji diplomiraju na fakultetima prirodnih i tehničkih znanosti, neodgovarajuće znanje i vještine diplomanata u nekim društvenim znanostima.
Adult and life-long education is almost completely neglected (only 0.2% of the population over 35 is participating, in comparison with EU average of 7%).
Obrazovanje odraslih i cjeloživotno obrazovanje gotovo i ne postoji (sudjeluje samo 0,2% stanovništva starijeg od 35 godina, u usporedbi s prosjekom EU koji iznosi 7%).
Bejaković offers numerous recommendations for improving Croatian education, but we could here stress just some of the most important: a change from a supply - to a demand-driven system, more flexibility and efficiency in the system including decentralization and privatization, and aiming for more responsibility, initiative and executive thinking in the students.
Bejaković nudi brojne preporuke za poboljšanje obrazovanja u Hrvatskoj, no ovdje ćemo naglasiti samo najvažnije: promjenu sustava tako da ga vodi potražnja, a ne ponuda, fleksibilniji i efikasniji sustav koji će uključivati decentralizaciju i privatizaciju, tako da studente priredi za odgovornost, inicijativu i rješavanje problema.
Unfortunately, numerous education strategies have been proposed, but they were neither put into operation nor fully implemented, nor were any major reforms implemented at any level.
Nažalost, predlagane su brojne strategije obrazovanja, no niti su počele djelovati, niti se primjenjuju, niti su ikakve krupnije reforme primijenjene na bilo kojoj razini.
Using the European Innovation Scoreboard Zoran Aralica and Katarina Bačić conclude that Croatia ranks well by European standards in comparison to other CEEC, in particular Bulgaria and Romania, but has not made a significant progress in its innovation potential and policy with respect to the EU.
Koristeći se Europskom ljestvicom uspjeha u inoviranju, Zoran Aralica i Katarina Bačić zaključuju da prema europskim standardima Hrvatska stoji dobro u usporedbi s ostalim zemljama SIE-a, posebice u odnosu prema Bugarskoj i Rumunjskoj, ali nije učinila značajniji napredak u inovacijskom potencijalu i inovacijskoj politici u odnosu prema EU.
In human resources indicators Croatia is close to the EU average in science and engineering graduates, population with tertiary education and employment in high-tech services, but far below the EU average in participation in life-long learning.
Prema pokazateljima ljudskih potencijala Hrvatska je blizu prosjeku EU kad je riječ o postocima diplomiranih u znanosti i inženjerstvu, stanovništva sa završenim visokim obrazovanjem i zaposlenih u uslužnim poduzećima visoke tehnološke razine, ali je daleko ispod prosjeka EU po sudjelovanju u cjeloživotnom obrazovanju.
Croatia ranks unfavourably in all of the indicators of knowledge creation - lagging behind the EU average slightly in public R&D indicator, but seriously in business expenditure on R&D and catastrophically in patent applications.
Po svim pokazateljima stvaranja znanja Hrvatska stoji loše, blago zaostaje za prosjekom EU u javnim izdacima za istraživanje i razvoj, ali znatno zaostaje u izdacima poslovnog sektora u istraživanje i razvoj i katastrofalno zaostaje u prijavama patenata.
When it comes to the transmission and application of new knowledge indicators, Croatia ranks fairly well relative to both the EU average and the CEEC values - exceeding EU average in SMEs involved in innovation cooperation and SMEs innovating in-house, but lagging behind in innovation expenditure.
Kad je riječ o pokazateljima prijenosa i primjene novog znanja, Hrvatska stoji dosta dobro prema prosjeku EU i vrijednostima u zemljama SIE-a, premašujući prosjek EU po malim i srednjim poduzećima uključenim u inovacije te malim i srednjim poduzećima koja ulažu unutar samoga poduzeća, ali zaostaje po izdacima za inovacije.