natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The significantly lower costs in developing countries for waste treatment and disposal is an important economic driver for illegal waste shipments.
Znatno niži troškovi obrade i odlaganja otpada u zemljama u razvoju važan su gospodarski element koji potiče nezakonite pošiljke otpada.
These lower costs are mainly a result of less stringent environmental and health regulation than in the EU, and indeed complete side-stepping of controls in some cases.
Ti su niži troškovi uglavnom posljedica manje strogog zakonodavstva o zaštiti okoliša i zdravstvenoj zaštiti u tim zemljama nego u Europskoj uniji, a u u nekim slučajevima i potpunog zaobilaženja kontrola.
If recycling standards and capacity are not adequate in the country of destination, potential environmental and health hazards are simply being exported to other parts of the world.
Ako u državi odredišta ne postoje odgovarajuće norme i kapaciteti za recikliranje, potencijalne opasnosti za okoliš i zdravlje jednostavno se izvoze u druge dijelove svijeta.
The dumping or substandard treatment of waste has severe implications on the environment and poses long-term health risks for citizens and workers.
Odlaganje otpada ili njegova obrada na ispodprosječnoj razini imaju snažne posljedice za okoliš i predstavljaju dugoročan rizik za građanstvo i radnike.
Leaks from the discarded waste can harm soils and water streams and produce air pollution, through emissions of heavy metals and persistent organic pollutants.
Istjecanje iz odbačenog otpada može naštetiti tlu i vodenim tokovima te uzrokovati onečišćenje zraka, emisijama teških metala i trajnim organskim onečišćivačima.
Emissions also cause global warming and ozone depletion.
Emisije uzrokuju i globalno zatopljenje i oštećenje ozona.
The EU waste shipment regulation bans all exports of hazardous waste to non-OECD countries and all exports of waste for disposal outside the EU/EFTA.
Uredbom EU-a o pošiljkama otpada zabranjen je svaki izvoz opasnog otpada u države koje nisu članice OECD-a i svaki izvoz otpada radi odlaganja izvan EU-a/EFTA-e.
Illegal waste shipments must be taken back when detected.
Nakon što se otkriju nezakonite pošiljke otpada moraju se povući.
The WSR allows non-hazardous waste to be exported for recovery operations outside the OECD but requires national authorities to verify that it will be treated in a way which is broadly equivalent to rules applied in the EU.
Uredbom o pošiljkama otpada omogućuje se izvoz neopasnog otpada radi oporabe u države koje nisu članice OECD-a, no od nadležnih nacionalnih tijela zahtijeva se da provjere hoće li se s njime postupati na način koji je u općenitom smislu jednak pravilima koja se primjenjuju u EU-u.
The regulation does not contain any specific provisions on inspection planning or how inspections shall be carried out.
Uredba ne sadržava posebne odredbe o planiranju inspekcijskog nadzora ni o načinu njegove provedbe.
The proposal takes account of the results of a public consultation during which stakeholders expressed wide support in favour of EU legislative requirements on waste shipment inspections (90 % of respondents).
U prijedlogu se uzimaju u obzir rezultati javnog savjetovanja tijekom kojeg su dionici izrazili široku podršku zakonodavnim zahtjevima Europske unije o inspekcijskim nadzorima pošiljaka otpada (90 % ispitanika).
The proposal also helps address a number of concerns recently raised by SMEs about the operation of the Waste Shipment Regulation, in particular the fact that due to differences in implementation and interpretation across Member States, the Regulation has not led to the creation of a common market for waste utilisation and recycling, and that more should be done to ensure uniform implementation of the WSR with more focus on hazardous waste and less on unproblematic waste.
Uzimaju se u obzir i pitanja koja su nedavno postavila mala i srednja poduzeća, a odnose se na provedbu Uredbe o pošiljkama otpada, posebice na činjenicu da zbog njezine različite provedbe i tumačenja u različitim državama članicama nije došlo do stvaranja zajedničko tržište za upotrebu i recikliranje otpada te da bi se trebalo učiniti više kako bi se osigurala jednoobrazna provedba Uredbe s većom usredotočenošću na opasni otpad, a manjom na neopasni.
Link to the Communication:
Poveznica na Komunikaciju:
http://ec.europa.eu/environment/waste/shipments/news.htm
http://ec.europa.eu/environment/waste/shipments/news.htm
Improving governance of the marine space: an opportunity for Blue Growth in the Mediterranean sea
Bolje upravljanje pomorskim prostorom: mogućnost za „plavi rast” Sredozemnog mora
A new study presented by the European Commission finds that the establishment of maritime zones, including Exclusive Economic Zones (EEZs), in the Mediterranean would benefit the EU's Blue Growth and wider sustainability agendas.
U novoj studiji Europske komisije utvrđeno je da bi se uspostavljanjem pomorskih pojaseva, uključujući isključive gospodarske pojaseve (EEZ), na području Sredozemlja potpomogli planovi EU-a o „plavom rastu” i široj održivosti.
The study looks at the costs and benefits of establishing maritime zones in the Mediterranean and provides an analysis of the impacts of establishing EEZs on different sea-based activities.
U studiji se ispituju troškovi i koristi uspostavljanja pomorskih pojaseva na području Sredozemlja te se daje analiza učinaka uspostavljanja isključivih gospodarskih pojaseva na različite djelatnosti povezane s morem..
EEZs could allow for a more effective spatial planning policy, which in turn could help attract investments and further economic activities.
Zahvaljujući isključivim gospodarskim pojasevima bilo bi moguće provoditi učinkovitiju politiku prostornog planiranja, čime bi se privukla ulaganja i potaknule daljnje gospod arske aktivnosti.
Maria Damanaki, European Commissioner for Maritime Affairs and Fisheries stated: "
Europska povjerenica za pomorstvo i ribarstvo Maria Damanaki izjavila je: „
There are huge untapped opportunities in the Mediterranean Sea, which could come to fruition by establishing Exclusive Economic Zones (EEZs).
Postoje velike neiskorištene mogućnosti na Sredozemnom moru, koje bi se mogle iskoristiti uspostavljanjem isključivih gospodarskih pojaseva (EEZ).
The proclamation and establishment of maritime zones remains the sovereign right of each coastal State.
Proglašavanje i uspostavljanje pomorskih pojaseva ostaje suvereno pravo svih priobalnih država.
It is our joint EU responsibility to ensure that the right conditions are in place for the blue economy to flourish.
Naša je zajednička europska odgovornost omogućiti stvaranje pravih uvjeta za procvat plavog gospodarstva.
Mediterranean coastal states could agree on their maritime zones on the basis of the United Nations Convention on the Law of the Sea (UNCLOS)."
Priobalne države Sredozemlja mogu se o svojim pomorskih pojasevima dogovoriti na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS). ”
The study focuses on the opportunities which EEZs and other similar zones would bring in terms economic costs and benefits, sustainability and governance of marine space and should be viewed in the context of the European Commission's Blue Growth agenda.
Nova se studija bavi mogućnostima koje bi se otvorile zahvaljujući isključivim gospodarskim i sličnim pojasevima u pogledu gospodarskih troškova i koristi, održivosti i upravljanja pomorskim prostorom te se to treba razmatrati u kontekstu programa Europske komisije za „plavi rast”.
The EU Blue Growth Strategy aims at creating sustainable economic growth and employment in the marine and maritime economy to help Europe's economic recovery.
Strategijom EU-a „plavi rast” žele se pokrenuti održivi gospodarski rast i zapošljavanje u morskom i pomorskom gospodarstvu kao bi se pomogao gospodarski oporavak Europe.
These economic sectors provide jobs for 5.4 million people and contribute a total gross value added of around 500 billion euros.
U tim je gospodarskim sektorima zaposleno 5,4 milijuna ljudi, a ukupna bruto dodana vrijednost tih sektora iznosi oko 500 milijardi eura.
By 2020, these should increase to 7 million and nearly 600 billion euros respectively.
Broj zaposlenih bi se do 2020. trebao povećati na 7 milijuna, a ukupna bruto dodana vrijednost dosegnuti gotovo 600 milijardi eura.
It highlights the five areas with the greatest potential for growth: blue energy, aquaculture, maritime, coastal and cruise tourism, marine mineral resources and blue biotechnology.
U strategiji je izdvojeno pet područja s najvećim potencijalom rasta: „plava” energija, akvakultura, pomorski i priobalni turizam te turizam kružnih putovanja, morski mineralni resursi i „plava” biotehnologija.
In the Mediterranean as in other sea-basins, coastal states have a responsibility to regulate human activities and to further develop their blue economy in a sustainable manner.
Na p odručju Sredozemlja, kao i u ostalim morskim bazenima, za upravljanje ljudskim aktivnostima i daljnji razvoj „plavog” gospodarstva na održiv način odgovorne su priobalne države.
A large part of the Mediterranean sea surface is currently beyond the jurisdiction or sovereignty of coastal States.
Veliki je dio površine Sredozemnog mora trenutačno izvan nadležnosti priobalnih država ili njihove suverenosti.
It remains therefore largely unprotected as far as living aquatic resources and the marine environment are concerned.
Stoga je u pogledu živih vodenih bogatstava i morskog okoliša Sredozemno more velikim dijelom nezaštićeno.
At the same time, proper economic development is difficult in an uncertain regulatory framework.
Istovremeno, u nesigurnom regulatornom okviru teško je postići odgovarajuću razinu gospodarskog razvoja.
In 2002, at the World Summit on Sustainable Development in Johannesburg, the global community committed to maintain the productivity and biodiversity of important and vulnerable marine and coastal areas, both within and beyond national jurisdiction.
Na Svjetskom sastanku na vrhu o održivom razvoju održanom 2002. u Johannesburgu svjetska zajednica obvezala se na održavanje produktivnosti i bioraznolikosti važnih i ranjivih morskih i priobalnih područja, unutar i izvan granica nacionalnih nadležnosti.
However, there is no specific legal regime for implementing the relevant provisions of the UN Convention on the Law of the Sea (UNCLOS), particularly in relation to the protection of the marine environment in the areas beyond national jurisdiction.
Međutim, ne postoji poseban pravni režim za provedbu odgovarajućih odredaba Konvencije UN-a o pravu mora (UNCLOS), osobito u pogledu zaštite morskog okoliša na područjima izvan granica nacionalnih nadležnosti.
This issue has been discussed at the UN since 2006.
O tom se problemu u UN-u raspravlja od 2006.
The final report and executive summary of the study may be found at:
Konačno izvješće i sažetak studije dostupan je na stranici:
http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/documentation/studies/study-maritime-zones-in-mediterranean-sea_en.htm
http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/documentation/studies/study-maritime-zones-in-mediterranean-sea_en.htm
Commission delivers €100 Millions to tech startups and SMEs - puts money where mouth is
Komisija dodjeljuje 100 milijuna eura novim tehnološkim poduzećima i MSP-ovima – provodi riječi u djelo
This third stage of the partnership’s funding aims to develop new Internet applications and services for a wide range of areas.
Tom trećom fazom financiranja u okviru partnerstva žele se razviti nove internetske aplikacije i usluge za čitav niz područja.
Funding will be channelled through 20 consortia – teams from the internet ecosystem - which includes: accelerators, crowd-funding platforms, venture capitalists, co-working spaces, regional funding organisations, technology companies and SME associations, technology companies.
Sredstva će se usmjeriti putem 20 konzorcija – skupina iz internetskog ekosustava – koji uključuju: poduzetničke akceleratore, platforme za skupno financiranje, upravitelje rizičnog kapitala, co-working prostore, regionalne organizacije za financiranje, udruženja tehnoloških poduzeća i malih i srednjih poduzeća, tehnološka poduzeća.
The successful consortia will be selected according to how they plan to maximise the economic impact of their funding across the Internet eco-system.
Uspješni konzorciji bit će odabrani na temelju načina na koji namjeravaju najbolje iskoristiti gospodarski učinak sredstava na internetski ekosustav.
The services and apps will be built around the technologies developed in Commission’s Future Internet Public-Private Partnership (PPP) programme.
Usluge i aplikacije izradit će se u okviru programa tehnologija razvijenih u sklopu javno-privatnog partnerstva Komisije za internet budućnosti .
This funding announcement is the third & final call of the Future Internet PPP, a €500 million partnership launched in 2011 to help businesses and governments capitalise on the mobile Internet and data revolution and to spur innovation and jobs in Europe's digital industries (see IP/11/525 ).
Ova obavijest o financiranju treći je i završni poziv u okviru javno-privatnog partnerstva za internet budućnosti, partnerstva vrijednog 500 milijuna eura pokrenutog 2011. da bi se pomoglo poduzećima i tijelima vlasti da iskoriste mobilni internet i podatkovnu revoluciju te da se potaknu inovacije i otvaranje novih radnih mjesta u europskom digitalnom sektoru (vidi IP/11/525 ).
The Future Internet PPP is working to make infrastructures and business processes smarter (i.e. more intelligent, more efficient, more sustainable) through tighter integration with Internet networking and computing capabilities.
Javno-privatnim partnerstvom za internet budućnosti nastoji se učiniti infrastrukture i poslovne procese pametnijima (tj. inteligentnijima, učinkovitijima, održivijima) boljom integracijom s internetskim umrežavanjem i računalnim sposobnostima.
The PPP looks at different sectors such as transport, health, media, smart manufacturing and energy.
Javno-privatno partnerstvo usmjereno je na različite sektore poput prometa, zdravlja, medija, pametne proizvodnje i energetike.
It defines possible innovative business models for these sectors.
Njime se određuju mogući poslovni modeli za te sektore.
It has developed unique European technologies and the building blocks for tools and services in areas such as cloud, smart cities, big data, and the internet of things.
Razvijene su jedinstvene europske tehnologije i sastavnice za alate i usluge u područjima kao što su oblak, pametni gradovi, velike količine podataka te internet stvari.
Five large scale trials started in 2013 to validate the technologies developed in real user settings.
U 2013. započeto je pet ispitivanja velikih razmjera kako bi se potvrdile tehnologije razvijene u stvarnim korisničkim kontekstima.
The sector-specific platforms developed by these trials will be made available to SMEs and web-entrepreneurs to develop services and applications.
Posebne platforme po sektorima razvijene ovim ispitivanjima bit će na raspolaganju MSP-ovima i mrežnim poduzetnicima kako bi oni mogli razviti usluge i aplikacije.
This funding also forms part of the Commission’s StartUp Europe plan for accelerating, connecting and celebrating European entrepreneurship ecosystems so that tech start-ups not only start in Europe, but stay in Europe.
Ova su sredstva također dio Komisijinog plana StartUp Europe za ubrzavanje, povezivanje i pozdravljanje europskih poduzetničkih ekosustava kako se nova tehnološka poduzeća ne bi samo osnovala u Europi, već u njoj i ostala.
It consists of:
Njime je predviđeno sljedeće:
Leaders Club (see IP/13/262 ) is an independent group of founders in the field of tech entrepreneurship who act as role models for European Web entrepreneurs.
Leaders Club (vidi IP/13/262 ) neovisna je skupina osnivača u području tehnološkog poduzetništva koji su uzor europskim web poduzetnicima.
Awards & competitions.
Nagrade i natječaji.
Europioneers : is an initiative to celebrate Europe's finest technology entrepreneurs by rewarding two tech entrepreneurs of the year (see IP/13/359 ).
Europioneers : riječ je o inicijativi kojom se odaje priznanje najboljim europskim poduzetnicima u području tehnologije tako što se nagrađuju dva poduzetnika godine iz područja tehnologije (vidi IP/13/359 ).
Tech All Stars : identifies Europe's best young startup and connects them to top EU funding sources, successful entrepreneurs and other influential individuals (see MEMO/13/557 ).
Tech All Stars : utvrđuju se najbolja mlada nova poduzeća i povezuje ih se s najboljim izvorima financiranja EU-a, uspješnim poduzetnicima i ostalim utjecajnim osobama (vidi MEMO/13/557 ).
Networking.
Umrežavanje.
EU Accelerators Network initiates and facilitates the creation of a European network of web business accelerators.
EU AcceleratorsRaz Network služi za osnivanje i lakše stvaranje europske mreže web poduzetničkih akceleratora.
Foster EU web talent Europe (through education, such as “Massive Online Open Courses”; supporting networks, programs and resources for bartering, acceleration and incubation, as well as mentoring).
Potiču se mrežni talenti Europe (obrazovanjem, primjerice masovnim mrežnim otvorenim tečajevima; podupiranjem mreža, programa i sredstava za razmjenu, akceleraciju i inkubaciju te mentorstvo).
Call page
Stranica poziva za podnošenje ponuda
Future Internet PPP video
Javno-privatno partnerstvo za internet budućnosti
Clikkers Web entrepreneurs video
Clikkers video o web poduzetnicima
Neelie Kroes website
Web -stranice Neelie Kroes
Follow Neelie on Twitter
Pratite Neelie na Twitteru
Email: comm-kroes@ec.europa.eu Tel: +32.229.57361 Twitter: @RyanHeathEU
Email: comm-kroes@ec.europa.eu Tel: +32.229.57361 Twitter: @RyanHeathEU
European Health Insurance Card: two out of five Europeans carry one
Europska kartica zdravstvenog osiguranja: dvoje od petero Europljana je ima
Latest figures show that over 190 million people hold a European Health Insurance Card (EHIC), allowing them to get emergency healthcare and so enjoy worry-free holidays when travelling within the European Union, Switzerland, Liechtenstein, Norway and Iceland.
Prema najnovijim podacima više od 190 milijuna ljudi ima europsku karticu zdravstvenog osiguranja (EHIC) koja im omogućuje zdravstvenu skrb u hitnim slučajevima, a time i bezbrižno uživanje na praznicima kada putuju unutar Europske unije, Švicarske, Lihtenštajna, Norveške i Islanda.
The number of EHIC holders has been steadily increasing, with 15 million more citizens carrying an EHIC in 2012 compared to the previous year.
Broj imatelja europske kartice zdravstvenog osiguranja stalno je u porastu tako da je 2012. karticu posjedovalo 15 milijuna ljudi više nego prethodne godine.
European Commissioner for Employment, Social Affairs and Inclusion László Andor said: "
Europski povjerenik za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost László Andor izjavio je: „
The European Health Insurance Card is a real success, with two out of five Europeans now holding a card that could save them time and money if they fall ill or get injured during a trip abroad.
Europska kartica zdravstvenog osiguranja pravi je uspjeh zbog toga što dvoje od petero Europljana sada ima karticu kojom mogu uštedjeti vrijeme i novac ako se razbole ili ozlijede tijekom putovanja u inozemstvu.
Most of the time, the EHIC works without any problems.
U većini slučajeva EHIC se može koristiti bez problema.
However, if a Member State fails to fulfil its obligations under EU law and refuses to recognise the card, the Commission will take action to defend the rights of European citizens ".
Međutim, ako država članica ne ispunjava svoje obveze sukladno zakonodavstvu EU-a i odbije priznati karticu, Komisija će poduzeti mjere kako bi zaštitila prava europskih građana ”.
The EHIC confirms that a person is entitled to receive emergency treatment in the host country's public healthcare system on the same terms and at the same cost as nationals of that country.
EHIC-om se potvrđuje da u okviru sustava zdravstvene skrbi zemlje domaćina osoba ima pravo na liječenje u hitnim slučajevima pod istim uvjetima i po istoj cijeni kao i državljani te zemlje.
The card is issued for free by the national health insurance provider in the home country.
Nacionalni pružatelj usluga zdravstvenog osiguranja iz matične zemlje karticu izdaje besplatno.
The EHIC cannot be used to cover planned treatment in another country.
EHIC se ne može koristiti za pokrivanje planiranih troškova liječenja u drugoj zemlji.
Hospitals that provide public health services are obliged to recognise the EHIC.
Bolnice koje pružaju javne zdravstvene usluge obvezne su priznati EHIC.
In the vast majority of cases, patients presenting the EHIC receive the necessary healthcare and are reimbursed without any problems.
U velikoj većini slučajeva, pacijenti koji predoče EHIC dobivaju potrebnu zdravstvenu skrb, a troškovi im se nadoknađuju bez problema.
In case the EHIC is not accepted, patients should contact the relevant health authority in the country they are visiting.
U slučaju odbijanja EHIC-a pacijenti bi se trebali obratiti nadležnim zdravstvenim tijelima u zemlji koju posjećuju.
The emergency contact numbers are easily accessible via the EHIC application for smartphones and tablets (see below).
S pomoću aplikacije EHIC za pametne telefone i tablete lako možete pronaći kontakt brojeve za hitne slučajeve (vidi u nastavku).
In case of further refusal, patients should request support from their home country's health authorities.
U slučaju daljnjeg odbijanja pacijenti bi trebali zatražiti pomoć od zdravstvenih tijela svoje matične zemlje.
If they still encounter problems, patients should contact the European Commission.
Ako i dalje imaju problema, trebaju se obratiti Europskoj komisiji.
The Commission can investigate the claims and raise the issue with the authorities of the country concerned, as it recently did with Spain (IP/13/474 ).
Komisija može ispitati pritužbe i uputiti to pitanje tijelima dotične zemlje, kao što je nedavno Komisija učinila sa Španjolskom (IP/13/474 ).
Infringement procedures will be opened against any Member State not applying EU law on the use of the EHIC.
Postupak zbog povrede pokrenut će se protiv svih država članica koje ne primjenjuju zakonodavstvo EU-a o korištenju EHIC-a.
Download the app!
Preuzmite aplikaciju!
The EHIC application gives information about the card, emergency phone numbers, treatments that are covered and costs, how to claim reimbursement and who to contact in case you have lost your card.
Aplikacija EHIC sadrži podatke o kartici, telefonskim brojevima za hitne slučajeve, plaćenim liječenjima i troškovima te informacije o tome kako zatražiti povrat troškova i kome se obratiti u slučaju da karticu izgubite.
The app covers 27 EU countries, Iceland, Lichtenstein, Norway and Switzerland.
Aplikacijom je obuhvaćeno 27 zemalja EU-a, Island, Lihtenštajn, Norveška i Švicarska.
It is available in 24 languages, with the option to switch from one language to another.
Dostupna je na 24 jezika te nudi mogućnost promjene jezika.
The app will soon be adapted to take into account the recent accession of Croatia to the EU.
Aplikacija će se uskoro prilagoditi kako bi se uzelo u obzir nedavno pristupanje Hrvatske Europskoj uniji.
The app does not replace the EHIC.
Aplikacija ne zamjenjuje EHIC.
European Health Insurance Card
Europska kartica zdravstvenog osiguranja
Follow László Andor on Twitter
László Andor na Twitteru
Subscribe to the European Commission's free e-mail newsletter on employment, social affairs and inclusion
Pretplatite se na besplatni elektronički bilten Europske komisije o zapošljavanju, socijalnim pitanjima i uključivanju.
Brussels, 12 July 2013
Bruxelles, 12. srpnja 2013.
Aviation safety: Member States support the revision of aircrew fatigue rules
Sigurnost zračnog prometa: države članice za izmjenu propisa povezanih s umorom letačke posade