natgillin/translations-raw huggingface dataset:
First, when examining whether or not an EDP needs to be opened for a Member State, the Commission carefully analyses all relevant medium-term developments (economic, budgetary and debt).
Prvo, pri ispitivanju treba li protiv neke države članice pokrenuti postupak prekomjernog deficita, Komisija pomno analizira sva relevantna srednjoročna kretanja (gospodarska i proračunska te kretanja duga).
These "relevant factors" include the implementation of structural reforms.
U „relevantne čimbenike” se ubraja i provedba strukturnih reformi.
Second, "relevant factors" are also taken into account when recommending the deadline to correct the excessive deficit.
Drugo, „relevantni čimbenici” uzimaju se u obzir i pri preporučivanju roka za smanjenje prekomjernog deficita.
While the correction of the excessive deficit is expected to take place within a year of its detection, implementing structural reforms is a key factor that is taken into account when setting the deadline to correct the excessive deficit or the length of any extension to that deadline.
Za smanjenje prekomjernog deficita očekuje se da bude provedeno u roku od godinu dana od njegova otkrivanje, pri čemu je ključan čimbenik za utvrđivanje ili produljenje roka za smanjenje prekomjernog deficita provedba strukturnih reformi.
As part of this Communication, the Commission indicates that it will also take account of reforms that have not yet been implemented, provided that they have been clearly specified - with a credible timetable for adoption - in a structural reform plan that has to be adopted by the Member State in question. (For Member States with excessive macroeconomic imbalances, the Corrective Action Plan would normally serve this purpose).
U toj Komunikaciji Komisija navodi da će u obzir uzeti i reforme koje još nisu provedene, uz uvjet da su jasno opisane u planu strukturnih reformi koji mora donijeti dotična država članica te da je utvrđen razuman rok za donošenje reformi. (Tomu u državama članicama s prekomjernim makroekonomskim neravnotežama obično služi plan korektivnih mjera).
In case a Member State fails to implement the agreed reforms, the Commission will consider it an aggravating factor when assessing effective action in response to the EDP recommendation and when setting a deadline for the correction of the excessive deficit.
Ako država članica ne provede dogovorene reforme, Komisija će to smatrati otežavajućim čimbenikom pri ocjenjivanju učinkovitih mjera poduzetih na preporuke dane u okviru postupka prekomjernog deficita te pri određivanju roka za smanjenje prekomjernog deficita.
Lack of effective action will lead to a stepping up of the procedure and the possible suspension of European Structural and Investment Funds.[1] For euro area Member States, this means that the Commission will recommend to the Council the imposition of a fine.
Neprovedba učinkovitih mjera dovest će do postroženja postupka i moguće suspenzije sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova.[1] Za države europodručja to znači da će Komisija Vijeću predložiti određivanje novčane kazne.
Third, when closing an EDP, the Commission considers, where relevant, the direct cost of pension reforms.
Treće, prilikom zatvaranja postupka prekomjernog deficita, Komisija, kada je to relevantno, u obzir uzima izravne troškove mirovinske reforme.
Concretely, an EDP can be closed even if the deficit is over 3% of GDP, provided that the excess is entirely due to the costs of implementing the pension reform and the deficit has been reduced substantially and continuously and has reached a level that comes close to the reference value.
To konkretno znači da se postupak prekomjernog deficita može zatvoriti čak i ako je deficit veći od 3 % BDP-a, uz uvjet da je veći deficit isključivo posljedica troškova provedbe mirovinske reforme te da je postignuto znatno i trajno smanjenje deficita i njegovo približavanje referentnoj vrijednosti.
Clarifications regarding investment
Objašnjenja u pogledu ulaganja
Will national contributions to the future European Fund for Strategic Investments count as part of countries’ deficit or debt and will these be taken into account in the application of the Pact?
Hoće li se nacionalni doprinosi u budući Europski fond za strateška ulaganja računati kao dio deficita ili duga država i hoće li se ti doprinosi uzimati u obzir u primjeni Pakta?
The statistical recording of such contributions in the deficit and/or debt of a Member State is a matter for Eurostat, the independent Statistical Office of the EU, which will need to assess the details once the Fund is established.
Statističko evidentiranje tih doprinosa u deficitu i/ili dugu države članice zadaća je Eurostata, neovisnog statističkog ureda EU-a, koji će morati procijeniti pojedinosti nakon što fond bude uspostavljen.
However, irrespective of the exact statistical recording, the Commission is able to clarify how the existing rules of the Pact can apply to these contributions (to the extent they would have an impact on the statistics).
Međutim neovisno o točnim statističkim podacima, Komisija može objasniti kako se postojeća pravila Pakta mogu primijeniti na te doprinose (u mjeri u kojoj bi oni utjecali na statistiku).
It confirms that Member States' contributions to the EFSI will not be counted when defining the fiscal adjustment under either the preventive or corrective arm of the Pact, because such contributions can be considered as "one-off measures" that are deducted for the assessment of the fiscal effort in structural terms.
Komisija potvrđuje da se doprinosi država članica u EFSI neće uzimati u obzir pri utvrđivanju fiskalne prilagodbe, ni u okviru preventivnog ni u okviru korektivnog dijela Pakta jer se takvi doprinosi mogu smatrati „jednokratnim mjerama” koje se ne uzimaju u obzir pri procjeni strukturnih fiskalnih napora.
In the case of a 3% deficit reference value is no longer respected, the Commission will not launch an Excessive Deficit Procedure if it is due to the contribution, provided the deviation is small and expected to be temporary.
U slučaju nepoštovanja referentne vrijednosti deficita od 3 % Komisija neće pokrenuti postupak prekomjernog deficita ako je nepoštovanje uzrokovano uplatom doprinosa, uz uvjet da je odstupanje malo i da se očekuje da će biti privremeno.
When assessing respect of the debt reference value, contributions to the EFSI will be considered as a "relevant factor "and this not be taken into account.
Pri ocjenjivanju poštovanja referentne vrijednosti za dug, doprinosi u EFSI smatrat će se „relevantnim čimbenikom” i stoga se neće uzimati u obzir.
In its Investment Plan for Europe, it had already announced that it would take account favourably such contributions under the Pact, and this was echoed by the December 2014 European Council.
U svojem investicijskom planu za Europu Komisija je već najavila da će uzeti u obzir takve doprinose u okviru Pakta kao povoljnu okolnost, što je potvrdilo i Europsko vijeće u 2014.
What will be the conditions for applying the “investment clause” from now on?
Koji će uvjeti od sada vrijediti za primjenu ƒ„klauzule o ulaganjima”?
The so-called "investment clause" applies to countries in the preventive arm of the Pact.
Takozvana „klauzula o ulaganjima” primjenjuje se na zemlje na koje se primjenjuje preventivni dio Pakta.
The Commission has previously provided guidance on how the Pact can support public investments with positive, direct and verifiable long-term budgetary effects on growth and on the sustainability of public finances.
Komisija je već dala smjernice o tome kako se Paktom mogu poduprijeti javna ulaganja s pozitivnim, izravnim i provjerljivim dugoročnim proračunskim učincima na rast i održivost javnih financija.
Today's Communication specifies and formalises this guidance to take better account of country-specific circumstances.
U danas donesenoj Komunikaciji te su smjernice precizirane i formalizirane kako bi se bolje uzele u obzir okolnosti svake države članice.
It clarifies that Member States in the preventive arm of the Pact can deviate temporarily from their medium-term budgetary objective (MTO) or adjustment path towards it to accommodate for investment, provided that
U njoj se objašnjava da države članice na koje se primjenjuje preventivni dio Pakta mogu, radi omogućavanja ulaganja, privremeno odstupiti od srednjoročnih proračunskih ciljeva (MTO) ili tijeka prilagodbe za ostvarenje tih ciljeva uz sljedeće uvjete:
(i) their GDP growth is negative or GDP remains well below its potential (with an output gap greater than minus 1.5%);
(i.) njihov je rast BDP negativan ili je BDP znatno ispod potencijala (s proizvodnom razlikom većom od –1,5 %)
(ii) the deviation does not lead to a breach of the 3% deficit limit and an appropriate safety margin is preserved;
(ii.) odstupanje ne dovodi do kršenja ograničenja deficita od 3 % te je očuvana odgovarajuća sigurnosna granica
(iii) investment levels are effectively increased a result.
(iii.) zbog toga dolazi do stvarnog povećanja razine ulaganja
(iv) Eligible investments are national expenditures on projects co-funded by the EU under the Structural and Cohesion policy (including projects co-funded under the Youth Employment Initiative), Trans-European Networks and the Connecting Europe Facility, and the co-financing of projects also co-financed by the EFSI.
(iv.) kao prihvatljiva ulaganja priznaju se nacionalni izdaci za projekte koji se sufinanciraju sredstvima EU-a u okviru strukturne i kohezijske politike (uključujući projekte koji se sufinanciranju u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih), transeuropske mreže i Instrumenta za povezivanje Europe te sufinanciranje projekata koji se sufinanciraju i iz EFSI-ja.
v) The Member State must also compensate for any temporary deviations and the MTO must be reached within the four-year horizon of its current Stability or Convergence Programme.
(v.) država članica mora nadoknaditi i sva privremena odstupanja te srednjoročni proračunski cilj treba ostvariti u četverogodišnjem razdoblju njezina aktualnog programa stabilizacije ili konvergencije.
Which countries have benefitted from the investment clause in the past?
Koje su zemlje imale koristi od klauzule o ulaganjima u prošlosti?
In 2013, Bulgaria benefitted from the investment clause.
U 2013. korist od klauzule o ulaganjima imala je Bugarska.
In 2014, this was the case for Bulgaria, Romania and Slovakia.
U 2014. to su bile Bugarska, Rumunjska i Slovačka.
Is the Commission introducing a “golden rule”?
Uvodi li Komisija „zlatno pravilo”?
No, there is no so-called "golden rule" exempting investment from deficit and debt calculations.
Ne postoji takozvano „zlatno pravilo” na temelju kojeg se ulaganja izuzimaju iz izračuna deficita i duga.
This is not envisaged in the Pact. (The notion of "golden rule" is often discussed, for instance in the academia, but there are various definitions and interpretations).
To nije predviđeno u Paktu. (O pojmu „zlatnog pravila” često se raspravlja, primjerice na sveučilištima, no postoje različite definicije i tumačenja).
Clarifications regarding cyclical conditions
Objašnjenja konjunkturnih uvjeta
How have cyclical conditions been taken into account until now?
Kako su konjunkturni uvjeti do sada uzimani u obzir?
The Stability and Growth Pact focuses on improving public finances in structural terms (already ironing out the effects of the economic cycle and/or one-off measures).
Pakt o stabilnosti i rastu usmjeren je na strukturno konsolidiranje javnih financija (izjednačavanje učinaka gospodarskog ciklusa i/ili jednokratnih mjera).
For countries in the preventive arm, a medium-term budgetary objective (MTO) is identified, which is updated at least every three years, with the goal of improving their structural budget balance by 0.5% of GDP a year as a benchmark.
Za zemlje na koje se primjenjuje preventivni dio Pakta utvrđuje se srednjoročni proračunski cilj (MTO), koji se ažurira barem svake tri godine, radi poboljšanja njihova strukturnog proračunskog salda za referentnu vrijednost od 0,5 % BDP-a godišnje.
This provides an appropriate safety margin against breaching the 3% headline deficit limit, with Member States, particularly those with debts over 60% of GDP, expected to do more when economic times are good and less when they are bad.
Time se osigurava odgovarajuća sigurnosna granica kako ne bi došlo do prekoračenja granice nominalnog deficita od 3 %, pri čemu se od država članica, osobito onih čiji dug premašuje 60 % BDP-a, očekuje da učine više u gospodarski povoljnim razdobljima, a manje u gospodarski nepovoljnim razdobljima.
What is going to change?
Što će se promijeniti?
From now on, for Member States in the preventive arm of the Pact, the Commission will use a 'matrix' to set out the appropriate fiscal adjustment and take better account of their cyclical situation.
Komisija će odsada za države članice na koje se primjenjuje preventivni dio Pakta primjenjivati „matricu” za utvrđivanje odgovarajuće fiskalne prilagodbe i bolje uzimati u obzir njihovo konjunkturno stanje.
This means that Member States will be required to make a smaller fiscal effort during difficult economic conditions and a larger fiscal effort during better times (see Annex 1).
To znači da će se od država članica očekivati da ulože manji fiskalni napor tijekom nepovoljnih gospodarskih uvjeta, a veći u povoljnim razdobljima (vidi Prilog 1.)
The matrix takes into account the direction in which the economy is moving, i.e. whether the economic situation is improving or deteriorating, by distinguishing whether real GDP exceeds or falls short of a country-specific potential growth rate.
Matrica uzima u obzir smjer u kojem se gospodarstvo kreće, tj. poboljšava li se ili pogoršava gospodarsko stanje, tako što razlikuje je li realni BDP viši ili niži od potencijalne stope rasta dotične države članice.
In normal times, interpreted as an output gap between -1.5% and +1.5%, all EU Member States with a debt-to-GDP ratio below 60% would be required to make an effort of 0.5% of GDP, whereas the Member States with debt levels above 60% of GDP would need to make an adjustment greater than 0.5% of GDP.
U normalnim razdobljima, tj. kad je proizvodni jaz između -1,5 % i +1,5 %, sve države članice EU-a čiji je udio duga u BDP-u ispod 60 % trebat će uložiti napor u iznosu od 0,5 % BDP-a, dok će države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a morati provesti prilagodbu veću od 0,5 % BDP-a.
In bad times, interpreted as an output gap between -3% and -1.5%, the required adjustment would be lower.
U nepovoljnim razdobljima, tj. kad je proizvodni jaz između -3 % i -1.5 %, potrebna prilagodba bit će manja.
All EU Member States with the debt-to-GDP ratio below 60% would be required to ensure a budgetary effort of 0.25% of GDP when their economies grow above the potential.
Sve države članice EU-a čiji je udio duga u BDP-u ispod 60 % trebat će poduzeti proračunski napor u iznosu od 0,25 % BDP-a u vrijeme rasta gospodarstva iznad potencijala.
A fiscal adjustment of zero would be temporarily allowed when their economies grow below the potential.
Ako je rast njihova gospodarstva ispod potencijala, privremeno će se odobriti fiskalno usklađenje u vrijednosti nula.
For Member States with debt above 60% of GDP the required budgetary efforts would be 0.5 and 0.25, respectively.
Države članice s dugom iznad 60 % BDP-a moraju poduzeti proračunski napor u iznosu od 0,5 % odnosno 0,25 %.
In very bad times, interpreted as an output gap between -4% and -3%, all Member States with the debt-to-GDP ratio below 60% would be temporarily allowed zero adjustment, meaning that no fiscal effort would be required, whereas Member States with debt-ratios exceeding 60% would need to provide the annual adjustment of 0.25% of GDP.
U vrlo nepovoljnim razdobljima, tj. kad je proizvodni jaz između -4 % i -3 %, svim državama članicama čiji je udio duga u BDP-u ispod 60 % privremeno će se dopustiti prilagodba u vrijednosti nula, što znači da ne moraju poduzeti nikakav fiskalni napor, dok će države članice s udjelom duga većim od 60 % trebati provesti godišnje prilagodbe u iznosu od 0,25 % BDP-a.
In exceptionally bad times, interpreted as an output gap below -4% or when real GDP contracts, all Member States, irrespective of their debt levels, would be temporarily exempted from making any fiscal effort.
U izuzetno nepovoljnim razdobljima, tj. kad je proizvodni jaz ispod -4 % ili kada se realni BDP smanji, sve države članice, bez obzira na visinu njihova duga, privremeno će biti izuzete od poduzimanja bilo kakvog fiskalnog napora.
Is there anything foreseen for countries under the corrective arm?
Što je predviđeno za zemlje na koje se primjenjuje korektivni dio Pakta?
For countries which are in the corrective arm and thus subject to the Excessive Deficit Procedure, the Commission has developed a new approach to assessing the delivery of the required structural fiscal effort, which the ECOFIN Council endorsed in June.
Za zemlje na koje se primjenjuje korektivni dio Pakta i koje zbog toga podliježu postupku prekomjernog deficita, Komisija je razvila nov pristup ocjenjivanju rezultata traženog strukturnog fiskalnog napora, koji je u lipnju odobrilo Vijeće ECOFIN .
This helps to disentangle as much as possible those budgetary developments that can be assumed to be under the control of the government from those linked to an unexpected fall in economic activity.
Taj pristup pridonosi tome da se proračunska kretanja za koja se može pretpostaviti da podliježu kontroli države što je moguće više razgraniče od onih koja su povezana s neočekivanim padom gospodarske aktivnosti.
Under which circumstances would the Commission activate the “crisis clause” of a severe economic downturn?
U kojim bi okolnostima Komisija aktivirala „klauzulu o krizi” u slučaju jakog gospodarskog pada?
The Pact takes into account unusually negative economic conditions at the EU or euro area level both in the preventive arm and in the corrective arm.
U Paktu se i u preventivnom i u korektivnom dijelu u obzir uzimaju neuobičajeno negativni gospodarski uvjeti na razini EU-a ili europodručja.
It states that, in cases of a severe economic downturn in the euro area or the EU as a whole, the pace of fiscal consolidation can be adapted for all Member States, if this does not endanger fiscal sustainability in the medium-term.
U njemu se navodi da se u slučaju jake gospodarske krize u europodručju ili u Uniji u cjelini tempo fiskalne konsolidacije može prilagoditi za sve države članice ako to ne ugrožava fiskalnu održivost u srednjoročnom razdoblju.
The clause has so far never been applied, although it reflects the logic used at the time of the 2008 financial crisis when the adjustment paths were re-designed for several Member States.
Ta klauzula do sada nije nikada primijenjena, iako odražava logiku koja se primjenjivala u vrijeme financijske krize 2008. kada je prepravljen tijek prilagodbe za više država članica.
If it were to be activated, this would not mean pausing the fiscal adjustment, but rather re-designing the adjustment path on a country-specific basis, both in terms of the adjustment effort and the deadlines to achieve the targets, taking into account the exceptional circumstances of the severe economic downturn in the euro area or the Union as a whole.
Njezina primjena ne bi značila zaustavljanje fiskalne prilagodbe, nego prepravljanje tijeka prilagodbe pojedinačno za svaku državu članicu, kako u smislu napora prilagodbe tako i u smislu rokova za ostvarenje ciljeva, uzimajući u obzir izvanredne okolnosti jakog gospodarskog pada u europodručju ili u Uniji u cjelini.
The Commission considers that these provisions should be used as necessary, but only in exceptional circumstances.
Komisija smatra da bi se te odredbe trebale primjenjivati prema potrebi, ali samo u iznimnim okolnostima.
http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-3220_en.htm
http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-3220_en.htm
Annex 1: Matrix for specifying the annual fiscal adjustment towards the medium-term objective (MTO) under the preventive arm of the Pact
Prilog 1.: Matrica za utvrđivanje godišnje fiskalne prilagodbe za ostvarenje srednjoročnog cilja (MTO) u okviru preventivnog dijela Pakta
Required annual fiscal adjustment*
Potrebna godišnja fiskalna prilagodba*
Condition
Stanje
Debt below 60% and no sustainability risk
Dug ispod 60 % i bez rizika za održivost
Debt above 60% or sustainability risk
Dug iznad 60 % ili rizik za održivosti
Exceptionally bad times
Izuzetno nepovoljna razdoblja
Real growth <0 or output gap
Stvarni rast <0 ili proizvodni jaz
No adjustment needed
Nije potrebna prilagodba
Very bad times
Vrlo nepovoljna razdoblja
-4 ≤ output gap
-4 ≤ proizvodni jaz < -3
Bad times
Nepovoljna razdoblja
-3 ≤ output gap < -1.5
-3 ≤ proizvodni jaz < -1,5
0 if growth below potential, 0.25 if growth above potential
0 ako je rast ispod potencijala, 0,25 ako je rast iznad potencijala
0.25 if growth below potential, 0.5 if growth above potential
0,25 ako je rast ispod potencijala, 0,5 ako je rast iznad potencijala
Normal times
Normalna razdoblja
-1.5 ≤ output gap < 1.5
-1,5 ≤ proizvodni jaz < 1,5
Good times
Povoljna razdoblja
output gap ≥ 1.5%
proizvodni jaz ≥ 1,5 %
> 0.5 if growth below potential, ≥ 0.75 if growth above potential
> 0,5 ako je rast ispod potencijala, ≥ 0,75 ako je rast iznad potencijala
≥ 0.75 if growth below potential, ≥ 1 if growth above potential
≥ 0,75 ako je rast ispod potencijala, ≥ 1 ako je rast iznad potencijala
* all figures are in percentage points of GDP
* svi su brojevi izraženi u postotnim bodovima BDP-a
Definitions:
Definicije:
Fiscal adjustment: improvement in the general government fiscal balance measured in structural terms (i.e. cyclically adjusted and without one-off measures).
Fiskalna prilagodba: poboljšanje strukturnog fiskalnog salda opće države (tj. ciklički prilagođeno i bez jednokratnih mjera).
Growth potential: estimated rate of growth if the economy is at its potential output.
Potencijal za rast: predviđena stopa rasta ako je gospodarstvo na razini potencijala proizvodnje.
Output gap: difference between the level of actual and potential output (expressed in percentage points compared to the potential output).
Proizvodni jaz: razlika između razine stvarne i potencijalne proizvodnje (izražena u postotnim bodovima u usporedbi s potencijalom proizvodnje).
Potential output: a summary indicator of the economy's capacity to generate sustainable, non-inflationary output.
Potencijal proizvodnje: skupni pokazatelj sposobnosti gospodarstva za održivu, neinflatornu proizvodnju.
Why is the Commission proposing an Energy Union now?
Zašto Komisija upravo sada predlaže energetsku uniju?
Why do we need an Energy Union?
Zašto nam treba energetska unija?
The European energy system faces an ever more pressing need to ensure secure, sustainable, affordable and competitive energy for all citizens.
Sve je hitnija potreba da se europskim energetskim sustavom pruži sigurna, održiva, cjenovno pristupačna i konkurentna energija za sve građane.
Excessive dependence on a limited number of supply sources, especially for natural gas, leaves countries vulnerable to supply disruptions.
Zbog prekomjerne ovisnosti o ograničenom broju izvora opskrbe, osobito za prirodni plin, države postaju ranjive na poremećaj opskrbe.
Persistent obstacles to real market integration, uncoordinated national policies and the absence of a common stance vis-à-vis non-EU countries impede progress.
Stalne prepreke stvarnoj integraciji tržišta, neusklađene nacionalne politike i nepostojanje zajedničkog stajališta o zemljama izvan EU-a onemogućuju napredak.
The effective response to these challenges is a more cohesive set of measures across policy areas and at EU and national levels.
Učinkovit odgovor na te izazove povezaniji je skup mjera iz različitih političkih područja na razini EU-a i na nacionalnim razinama.