natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Both of those countries benefited from a large array of lasting derogations from EU rules, allowing them to catch up economically, and their accession occurred in a period of increasing well-being for the EU member economies.
Ove su zemlje imale koristi od čitavog niza dugoročnih odstupanja od pravila EU, čime im je omogućeno da uhvate priključak na gospodarskom planu, a do njihove je akcesije došlo u razdoblju procvata ekonomija zemalja članica EU.
But derogations are restricted now, and the economic state of the EU is under considerable strain.
Međutim, ovakva su odstupanja sada ograničena, a ekonomija EU je znatno opterećena.
Moreover, "reverse derogations" are being put in place, such as restrictions on labour movements from new to old EU member states. For this reason, EU expansion raises a series of questions related to the Common Agricultural Policy (CAP) and to structural and cohesion funds.
Dapače, pravila se modificiraju u suprotnom smjeru, poput restrikcije prelaska radne snage iz novih u stare članice EU. Ovo je razlog zbog kojega širenje EU povlači za sobom čitav niz pitanja vezanih za Zajedničku poljoprivrednu politiku (CAP), te za strukturalna i kohezivna sredstva.
It is true that CAP reform appears to be on the brink of a breakthrough -- in the sense of delinking production of subsidies -- but much still has to be done. The wider economic disparities in the enlarged Union give a higher profile to the challenge of convergence, both real and nominal. It is not clear that structural and cohesion funds alone are capable of reducing these disparities, so that common policies can be effective.
Istina je kako se čini da se CAP reforma nalazi na rubu značajnog napretka s obzirom da se novčana potpora više ne vezuje uz proizvodnju, no ipak predstoji još mnogo posla. Povećanje dispariteta na gospodarskom planu u proširenoj će Uniji povećati značaj izazova konvergencije, kako stvarne, tako i nominalne.
There are two salient aspects to the question.
Nije sigurno da su strukturalna i kohezivna sredstva sama po sebi dostatna za redukciju ovih dispariteta, kojom bi bila zajamčena učinkovitost zajedničke politike.
One has to do with the impact of large discrepancies on the functioning of the Union, when some markets -- labour markets, for example -- show significant rigidities.
Nameću se dva najprominentnija aspekta ovog pitanja.
Another issue is that of dissimilar economic conditions among EU member countries, which may require differentiated policy responses.
Prvi se odnosi na učinak znatnih diskrepancija na funkcioniranje Unije, uzevši u obzir kako neka tržišta, primjerice tržišta rada, pokazuju izrazitu nefleksibilnost.
These, however, are much less feasible because of the single currency and common monetary policy.
Drugo pitanje predstavlja neujednačenost gospodarske situacije u zemljama članicama EU, koja bi mogla zahtijevati i različite pristupe.
The current pains several large economies are experiencing in meeting the Financial Stability and Growth Pact are quite telling.
Međutim, primjena je različitih politika u velikoj mjeri otežana jedinstvenom valutom i zajedničkom monetarnom politikom.
Arguably, such difficulties are not simply rooted in the effects of the business cycle, and may not be alleviated by fiscal harmonisation. The aspirant countries need to grow economically in order to meet the demands of their populations and to help the Union function smoothly.
Poteškoće s kojima se u ovom trenutku suočava nekolicina velikih ekonomija u svojim nastojanjima da ispune odredbe Pakta o financijskoj stabilnosti i rastu prilično su indikativne. �činjenica je kako ovakve teškoće nisu naprosto dio poslovnog ciklusa, te ih nije moguće jednostavno ublažiti fiskalnim usklađivanjem. Zemlje koje pretendiraju na članstvo moraju ostvariti gospodarski rast kako bi izašle u susret potrebama vlastite populacije i pomogle nesmetanom funkcioniranju Unije.
But the strictures of the Maastricht criteria (which concern the level of inflation and interest rates, the size of budget deficits and overall public debt) may be too constraining when it comes to achieving higher growth rates as the means to catch up economically; too low targeted inflation rates would likely impair growth in economies where significant productivity gains in the tradeable sectors would push up the prices of non-tradeable goods too far.
Ipak, ograničenja koja proizlaze iz Maastrichtskih kriterija (pitanja razine inflacije i kamatnih stopa, veličine proračunskih deficita i ukupnog javnog duga) mogla bi se pokazati teško premostivima u pokušajima postizanja većih stopa rasta kojima bi se omogućilo hvatanje priključka na gospodarskom planu; prenisko zacrtane ciljne stope inflacije najvjerojatnije bi štetile rastu u ekonomijama gdje bi značajniji porast produktivnosti u tržišnim sektorima izazvao prevelik porast cijena netržišnih dobara.
One can hypothesise differently and argue that sound macroeconomics and markets which are more flexible than those in the "old" part of the EU might provide a competitive edge to the new members, allowing them to cope with the inflationary pressure entailed by the advance of prices in the non-tradeable sector.
Moguće je postaviti i drukčiju hipotezu, te ustvrditi kako zdrave makroekonomije i tržišta koja su fleksibilnija od onih u "starom" dijelu EU mogu pružiti izglede za konkurentnost novim članicama, omogućujući im da se nose s inflacijskim pritiscima nametnutima rastom cijena u netržišnom sektoru.
But is it a sure bet? The EU needs substantially more convergence, nominal and real, so that its "heightened variety" following enlargement does not diminish its overall economic and related political performance.
No, je li takva hipoteza pouzdano održiva? EU treba znatno viši stupanj konvergencije, nominalne i realne, kako njezina "povećana raznolikost" nakon proširenja ne bi rezultirala slabljenjem njezinih ukupnih ekonomskih i političkih rezultata.
Rising complexity does not necessarily involve less homogeneity and convergence.
Povećana kompleksnost ne implicira nužno umanjenu homogenost i konvergenciju.
But as things stand currently, this is an open question which needs to be addressed by policy and institutional reforms.
No, s obzirom na trenutačno stanje stvari, ovo ostaje otvoreno pitanje koje je nužno rješavati kroz politiku i institucionalne reforme.
These reforms bear not only on the economic prospects of the current members of the Union but also on those of aspirant countries.
O ovim reformama ne ovise o samo izgledi za gospodarski prosperitet sadašnjih članica Unije, već i država koje pretendiraju na članstvo.
For instance, Bulgaria and Romania have their own very complicated and demanding reform agendas, both institutional and economic.
Primjerice, Bugarska i Rumunjska imaju vlastite, vrlo komplicirane i zahtjevne reformske planove, kako institucionalne, tako i gospodarske.
And they have to move forward with these reforms resolutely so that their prospects for joining the EU are not harmed.
Nužno je da odlučno nastave s provođenjem tih reformi kako njihovi izgledi za priključenje EU ne bi bili umanjeni.
At the same time, the way the Union manages its rising complexity is likely to play an increasing role in the years to come, in terms of enhancing or hindering the accession chances of the two countries. Political and geopolitical concerns appear to have driven enlargement more than economic ones have.
S druge strane, način na koji će Unija rješavati pitanja koja proistječu iz povećanja kompleksnosti vjerojatno će igrati sve veću ulogu tijekom narednih godina, te će poboljšavati ili umanjivati izglede za akcesiju ovih dvaju zemalja. �ini se kako su politički i geopolitički motivi igrali značajniju ulogu u procesu pridruženja od gospodarskih.
Undoubtedly, enlargement brings about its own economic benefits.
Nesumnjivo je kako pridruženje donosi određene koristi za gospodarstvo.
But unless properly managed and bolstered by internal EU reforms (CAP, competition policy, the pension systems, etc), enlargement could fuel tensions among member countries and decrease the likelihood of admitting other aspirant countries.
No, ukoliko pridruženjem ne bude upravljano na odgovarajući način, te ukoliko ne bude popraćeno internim reformama u EU (CAP, reguliranje tržišne konkurencije, mirovinski sustavi, itd.), pridruženje bi moglo prouzročiti tenzije među zemljama članicama i umanjiti izglede za prijam novih zemalja u članstvo.
There are so many stakes involved in adequately managing the Union's rising complexity that failure to do so would prove a terrible blow to all European countries, whether "in" or "out" of the club.
Prisutan je velik broj faktora koji će utjecati na adekvatno upravljanje rastom kompleksnosti Unije, a neuspjeh u uravnoteživanju svih faktora pokazao bi se strahovitim udarcem za sve europske zemlje, kako za one koje su "unutra", tako i za one koje ostaju "van" kluba članica.
But it must also be acknowledged that such management is a very tall order.
Mora se, međutim, priznati kako je postizanje ovakve ravnoteže čimbenika iznimno zahtjevan posao.
Does Romania Have a Functioning Market Economy? 25/ 08/ 2003 & lt; FONT size="1 "color="gray" face="verdana"gt; Improvements in Romania's economic outlook and recent upgrades by international rating agencies provide compelling arguments in favor of upgrading the country's status, according to former Romanian Finance Minister Daniel Daianu. [SE Times illustration]lt; /fontgt; lt; brgt; lt; brgt; Improvements in Romania's economic outlook and recent upgrades by international rating agencies provide compelling arguments in favor of upgrading the country's status, according to former Romanian Finance Minister Daniel Daianu. < blockquote > By Daniel Daianu for Southeast European Times in Bucharest - 25/08/03The European Commission (EC) asks countries aspiring to EU accession to comply with two fundamental requirements: to have a "functioning market economy" and to withstand competitive pressures in the Union.
Funkcionira li u Rumunjskoj tržišna ekonomija? 25/ 08/ 2003 & lt; FONT size=" 1 "color=" gray" face=" verdana" gt; Bivši rumunjski ministar financija Daniel Daianu smatra kako poboljšani izgledi za budućnost rumunjskog gospodarstva i nedavno podizanje ratinga od strane međunarodnih agencija predstavljaju uvjerljive argumente u prilog unaprjeđenju statusa ove zemlje. [Ilustracija SE Times] lt; / fontgt; lt; brgt; lt; brgt; Bivši rumunjski ministar financija Daniel Daianu smatra kako poboljšani izgledi za budućnost rumunjskog gospodarstva i nedavno podizanje ratinga od strane međunarodnih agencija predstavljaju uvjerljive argumente u prilog unaprjeđenju statusa ove zemlje. < blockquote > Daniel Daianu iz Bukurešta za Southeast European Times - 25/ 08/ 03Europska komisija (EC) zahtijeva od zemalja koje teže akcesiji da udovolje dvama temeljnim uvjetima prije primanja u EU: da imaju "funkcionalnu tržišnu ekonomiju", te da se uzdrže od vršenja pritisaka konkurencijom unutar Unije.
The second demand recognises the dramatic reduction in scope of national economic policy in an area which practices a common monetary policy, and in which intra-trade barriers no longer exist.
Drugi zahtjev uzima u obzir dramatičnu redukciju značaja nacionalne gospodarske politike u području koje provodi zajedničku monetarnu politiku, te unutar kojega više ne postoje zapreke slobodnoj trgovini.
Twelve EU member countries share a single currency; in a softer form, the ERM2 constrains exchange rate policy in the remaining states.
Dvanaest zemalja članica EU dijele istu valutu; također, u nešto blažem obliku, ERM2 ograničava politiku tečaja u preostalim zemljama.
Both demands are seen as essential for enhancing nominal and real convergence, without which the Union would be undermined from within.
Oba se zahtjeva doživljavaju kao esencijalni za unaprjeđenje nominalne i stvarne konvergencije, bez koje bi došlo do podrivanja Unije iznutra. Tranzicijskim zemljama čije se primanje u članstvo očekuje 2004. status je funkcionalne tržišne ekonomije dodijeljen još prije nekog vremena.
The transition countries which are to be admitted in 2004 were granted functioning market economy status a while ago.
Bugarskoj je isti status priznat prošle godine.
Bulgaria, too, received it last year.
Unaprjeđenje statusa gospodarstva susjedne zemlje, kao i debata oko Turske i ostalih zemalja koje pretendiraju na akcesiju, povisila je uloge za Rumunjsku.
The neighbouring country's economic upgrade, along with the debate over Turkey and other would-be accession countries, has raised the stakes for Romania, in a race which has become increasingly challenging in view of the economic and geopolitical circumstances which accompany enlargement. Do basic market institutions exist in Romania, and do free prices, for the most part, allocate resources?
Utrka je počela predstavljati sve veći izazov s obzirom na gospodarske i geopolitičke okolnosti povezane s širenjem Unije. Postoje li u Rumunjskoj osnovne tržišne institucije, te jesu li slobodno formirane cijene najznačajniji faktor koji utječe na alokaciju resursa?
Clearly, they do; Romania has a functioning market economy.
Odgovor je na oba pitanja pozitivan; u Rumunjskoj funkcionira tržišna ekonomija.
But major weaknesses are present, including lack of financial discipline, insufficient enforcement of market regulations, low transparency and stability of the regulatory framework, inefficient public administration, an unsatisfactory judiciary, and so on.
Pa ipak, prisutne su značajne slabosti, uključujući manjak financijske discipline, nedostatno provođenje tržišnih propisa, slaba transparentnost i stabilnost zakonodavnog sustava, neučinkovita javna administracija, nezadovoljavajući pravosudni aparat, i tako dalje.
Thus Romania still has quite a way to go in order to become a highly performing market economy.
Dakle, Rumunjska još uvijek mora prijeći dalek put kako bi uspostavila visoko učinkovitu tržišnu ekonomiju.
Could the status of the country's economy be changed by the end of this year? Some economic evidence suggests that it could.
Bi li status gospodarstva u ovoj zemlji mogao biti izmijenjen do kraja ove godine? Neki gospodarski pokazatelji sugeriraju kako bi mogao.
Recovery continues; the GDP grew by 5.7 per cent and 4.9 per cent in 2001 and 2002, respectively.
Oporavak se nastavlja; BNP je porastao 5. 7 posto u 2001., odnosno 4. 9 posto u 2002. godini.
It will probably slow down to about 4 per cent this year, primarily because of economic stagnation in the West and a bad domestic harvest.
Rast će ove godine vjerojatno biti usporen na oko 4 posto, prvenstveno uslijed gospodarske stagnacije na Zapadu i loše žetve u zemlji.
Inflation, the scourge of the past decade, is coming down decisively.
Inflacija, koja je u prošlom desetljeću predstavljala pravu pošast, definitivno opada.
From 30.3 per cent in 2001, it decreased to 17.8 per cent in 2002 and will most likely fall to around 13 per cent this year.
Od 30. 3 posto u 2001. smanjena je na 17. 8 posto u 2002., te će najvjerojatnije biti reducirana na oko 13 posto ove godine.
The banking system is much sounder now, following a massive clean-up operation, and its reserves have jumped remarkably in recent years.
Bankovni je sustav sada, nakon opsežne reforme, bitno zdraviji, a pričuve su tijekom proteklih godina značajno porasle.
Overall public indebtedness is below 30 per cent of GDP, out of which the external public (and publicly guaranteed) debt is about 75 per cent, while short term indebtedness is relatively low.
Ukupni javni dug iznosi manje od 30 posto BNP, u čemu vanjski javni dug (uz državna jamstva) sudjeluje s oko 75 posto, dok je kratkoročna zaduženost relativno niska.
Budget deficits have been kept under 3 per cent in the last couple of years and current account deficits have been, on average, around 5 per cent. This state of affairs has not gone unnoticed by the major rating agencies, which increased Romania's standing from B- to BB-.
Proračunski deficiti u posljednje su dvije godine zadržani na manje od 3 posto, a računovodstveni je deficit u prosjeku iznosio oko 5 posto. Ovakvo stanje nije prošlo nezamijećeno od strane vodećih agencija za dodjelu gospodarskog ratinga, te je status Rumunjske podignut sa B - na BB -.
This is still below investment grade, but prospects for further positive revisions are deemed fairly high.
Ovo je još uvijek ispod investicijskog ratinga, no izgledi se za daljnja revidiranja ratinga u pozitivnom smjeru čine prilično dobri.
The improved economic picture has emboldened top Romanian officials, who expect a positive judgment from the Commission in next November's report. Other arguments can be used in Romania's favour as well.
Poboljšana gospodarska slika ohrabrila je vodeće rumunjske dužnosnike, koji očekuju pozitivno rješenje od strane Komisije u njezinom sljedećem izvješću u studenom. Postoje i drugi argumenti koji idu u prilog Rumunjskoj.
Some countries have registered sharply deteriorating economic indicators (budget and current account deficits) well ahead of their accession in 2004, while Romania's economic performance during the same period has improved quite visibly.
U nekim su zemljama gospodarski pokazatelji naglo opali (proračunski i tekući deficiti), dobrano prije njihove akcesije predviđene za 2004., dok su se gospodarski rezultati Rumunjske u istom razdoblju vidno poboljšali.
Furthermore, when long-standing members of the EU have had a difficult time meeting some of the Maastricht criteria, does it make sense to be overly strict with Romania?
Nadalje, uzevši u obzir kako su se neke od dugogodišnjih članica EU suočile s velikim poteškoćama u ispunjavanju nekih od kriterija iz Maastrichta, ima li smisla pretjerana strogost prema Rumunjskoj po ovom pitanju?
Of course, one can reverse the logic of that question: if well-functioning market economies can have such a hard time inside the Union, how would less well-functioning ones fare after joining the Club?
Svakako, logiku je ovog pitanja moguće postaviti i obratno: ako razvijene tržišne ekonomije mogu imati ovakvih poteškoća unutar Unije, kako će one manje razvijene opstati nakon priključenja?
The answer depends on examining other basic issues such as ability to give up the autonomy of policymaking (as a shock-absorber device) to the degree implied by accession.
Odgovor leži u preispitivanju drugih temeljnih pitanja, primjerice sposobnosti za odricanje od autonomije u donošenju planova i programa (u svrhu amortizacije) do stupnja predviđenog za akcesiju.
Are the Maastricht criteria in need of amendment, so that policy responses can be enhanced in times of duress?
Jesu li kriterijima iz Maastrichta potrebni amandmani kako bi politika mogla biti korigirana na bolji način u teškim vremenima?
These issues concern the EU members and aspirant countries equally. There are also factors which weaken Romania's credentials for receiving an upgrade. Hard budget constraints do not yet operate ubiquitously, and large loss-making companies produce sizeable quasi-fiscal deficits, especially in the energy sector.
Ova pitanja u jednakoj se mjeri tiču članica EU i zemalja koje pretendiraju na članstvo. Postoje i faktori koji slabe izglede Rumunjske za napredak u ratingu.
There is a deepening crisis in the pension system; domestic investment is too low to support long-term growth; the agricultural dossier is burdensome and worries our EU partners; and public administration is in need of major reform.
Striktna proračunska ograničenja još ne funkcioniraju besprijekorno, a velike tvrtke �gubitaši� proizvode znatne vazi- fiskalne deficite, posebice u energetskom sektoru.
Most of these problems cannot be dealt with rapidly, since they have a structural nature.
Mirovinski je sustav u sve dubljoj krizi; domaće su investicije na preniskoj razini da bi podržale dugoročni rast; poljoprivreda je u lošem stanju i predstavlja izvor zabrinutosti partnera u EU; u javnoj je administraciji nužna velika reforma.
Some of them, however, do not pertain to Romania only; they have a high profile in other accession countries as well.
Međutim, neki se od njih ne odnose isključivo na Rumunjsku; u velikoj su mjeri prisutni i u drugim akcesijskim zemljama.
Moreover, the crisis of pension systems has been a problem for the existing EU members as well. The bottom line is that a change in status makes sense if double standards are to be avoided and genuine economic progress acknowledged.
Dapače, kriza u mirovinskom sustavu prisutna je i u sadašnjim zemljama članicama EU. Krajnji je zaključak kako promjena statusa ima smisla ukoliko se izbjegavaju dvostruka mjerila i priznaje stvarni napredak u gospodarstvu.
At the same time, the Commission should also reiterate that Romania's economy has major specific weaknesses; that 2007 represents a timetable for admission and not a firm decision of the EU; that the period prior to admission allows Romanian authorities leeway for effective autonomous economic policy-making, which should be used (and not abused!) in order to combat the country's economic vulnerabilities; and that populism should not lead economic policy astray during the upcoming election year.
Istovremeno, Komisija bi također morala ponovno naglasiti kako postoje značajne specifične slabosti u rumunjskom gospodarstvu; da 2007. predstavlja orijentacioni datum akcesije, a ne čvrstu odluku EU; te da bi razdoblje prije primanja u članstvo rumunjske vlasti trebale shvatiti kao dodatno vrijeme u kojemu je moguće provođenje efikasne autonomne gospodarske politike, koju bi trebalo koristiti (ne zloupotrebljavati!) kako bi se povela bitka sa slabostima gospodarstva u zemlji; populizam ne bi trebao odvesti gospodarsku politiku na stranputicu u nadolazećoj izbornoj godini.
Brussels has powerful incentives in its dialogue with the Romanian government.
Bruxells ima jake inicijative u dijalogu s rumunjskom vladom.
For instance, Romania can benefit on financial assistance amounting to circa 1 billion euros per year, provided economic and institutional progress continues at a steady pace. It would be highly disappointing for most Romanian constituencies if the EC were to decide to wait for further signs of economic and institutional improvement in order to upgrade the country's status.
Primjerice, Rumunjska može profitirati od financijske pomoći u iznosu od oko 1 milijarde eura godišnje, pod uvjetom da se nastavi stalan napredak na gospodarskom i institucionalnom planu. Bilo bi iznimno razočaravajuće za većinu interesnih grupacija i za većinu glasača u Rumunjskoj kada bi EC odlučila čekati daljnje znakove gospodarskog i institucionalnog napretka prije unaprjeđenja statusa zemlje.
Nevertheless, we should remember that we institute reforms primarily for ourselves, and that whatever decision is made in November, no solid guarantee exists that Romania will join the EU in 2007 unless structural weaknesses are addressed with a strong commitment and results of improvement (which involve the assimilation of the Acquis) multiply in a convincing manner.
No ipak, valja upamtiti kako reforme provodimo prvenstveno zbog nas samih, te da, neovisno o odlukama donesenim u studenom, nema čvrstih jamstava kako će se Rumunjska priključiti EU 2007. godine, osim ako strukturalne slabosti ne budu rješavane predano, a rezultati se poboljšanja (uključujući asimilaciju Acquisa) ne budu očitovali na uvjerljiv način.
Romania needs a considerably better-functioning market economy in order to join the EU successfully.
Rumunjskoj je potrebna znatno bolja tržišna ekonomija za uspješno priključenje zemljama članicama EU.
Edvard Joseph: Still Room for Improvement in Macedonia 01/ 09/ 2003 & lt; FONT size="1 "color="gray" face="verdana"gt; [Tomislav Georgiev]lt; /fontgt; lt; brgt; lt; brgt; Edward Joseph, the director of the International Crisis Group in Macedonia, has spent more than ten years in Southeast Europe.
Edward Joseph: Još ima prostora za napredak u Makedoniji 01/ 09/ 2003 & lt; FONT size=" 1 "color=" gray" face=" verdana" gt; [Tomislav Georgiev] lt; / fontgt; lt; brgt; lt; brgt; Edward Joseph, voditelj Međunarodne krizne skupine u Makedoniji, proveo je više od deset godina u jugoistočnoj Europi.
But there are still open questions, such as Kosovo's status and the problem of organised crime.
No, još uvijek ostaju otvorena pitanja poput statusa Kosova i problema organiziranog kriminala.