natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under conditions of rapid technological development and commerce based increasingly more on conceptual rather than on material production, academic diplomas and degrees are no longer a guarantee of economic success either to individuals or to society as a whole.
11 U uvjetima brzog tehnološkog razvoja i privređivanja sve zasnovanijega na konceptualnoj, a sve manje zasnovanoga na materijalnoj proizvodnji, školske diplome i akademske titule više ne jamče ekonomski uspjeh ni pojedincima ni društvu u cjelini.
Thus, firms can no longer rely solely on new graduates or new labour market entrants as the primary source of new skills and knowledge.
Tako se tvrtke ne mogu oslanjati samo na osobe koje završavaju obrazovni proces ili ulaze na tržište rada kao najvažniji izvor novih znanja i sposobnosti.
Consequently, it is important to develop life-long learning and adult education programmes and ensure participation of the whole population.
Zbog toga je važno razviti programe cjeloživotnog učenja i obrazovanja odraslih te osigurati sudjelovanje cjelokupnog stanovništva u njemu.
In many developing and transitional countries the existing educational systems - with respect to the results - are expensive and ineffective, but there are no simple formulas to improve them.
U mnogim zemljama u razvoju i tranziciji postojeći sustavi obrazovanja - s obzirom na rezultate - skupi su i neučinkoviti, ali ne postoje jednostavni načini njihova poboljšanja.
Here expertise is not sufficient: employees today have to be capable of creating, analyzing and transforming information, communicating effectively, and organizing and coordinating business activities.
Samo postojeće stručno znanje pri tome nije dovoljno: zaposleni danas moraju biti sposobni stvarati, analizirati i transformirati informacije, djelotvorno komunicirati te organizirati i koordinirati poslovne aktivnosti.
Developed communication skills, computer knowledge, and the ability and willingness to engage in further education and training are all sought-after qualities.
Traže se razvijene komunikacijske sposobnosti, informatička znanja te sposobnost i spremnost na daljnje učenje i usavršavanje.
The biggest challenge for these countries is not just to get the hardware, but to have the skills required to use the technology.
Najveći izazov za te zemlje nije samo pitanje kako steći hardver, nego kako osigurati znanja i stručnost za korištenje suvremenom tehnologijom.
Educational systems can no longer emphasize task-specific skills but must focus instead on developing learners' decision-making and problemsolving skills and teaching them how to learn on their own and with others.
Obrazovni sustavi ne smiju samo poticati stjecanje znanja i sposobnosti vezanih za određene poslove nego, naprotiv, trebaju biti usmjereni na razvoj vještine donošenja odluka i rješavanja problema, te na osposobljavanje za daljnje samostalno učenje i sudjelovanje u obrazovnom sustavu.
The importance of tertiary education is especially great, as it directly influences the productivity and competitiveness of a national economy and the improvement of general living standards (World Bank, 2002).
U ostvarivanju konkurentnosti radne snage posebno je važno tercijarno obrazovanje jer ono izravno utječe na proizvodnost i konkurentnost nacionalnoga gospodarstva i na poboljšanje životnog standarda (World Bank, 2002).
In short, the educational structure of a population and employees in line with economic needs constitute an essential component of competitiveness and economic development.
Ukratko, obrazovna struktura stanovništva i zaposlenih usklađena s gospodarskim potrebama, presudna je odrednica konkurentnosti i gospodarskog razvoja.
THE SITUATION IN THE EUROPEAN UNION
STANJE U EUROPSKOJ UNIJI
The World Bank (2002) provided the following framework to help countries articulate strategies for their transition to a knowledgebased economy and society:
Svjetska banka (World Bank, 2002) predložila je sljedeći okvir da pomogne zemljama u utvrđivanju strategije za prelazak na društvo i gospodarstvo utemeljeno na znanju.
• an economic and institutional regime to provide incentives for the efficient use of existing and new knowledge and the flourishing of entrepreneurship;
• Ekonomski i institucionalni sustavi koji osiguravaju potporu za učinkovitu primjenu postojećih i stjecanje novih znanja te za razvoj poduzetništva.
• an educated and skilled population to create, share, and use knowledge well;
• Obrazovano i osposobljeno stanovništvo koje uspješno stvara, dijeli i iskorištava znanja.
• a dynamic information infrastructure to facilitate the effective communication, dissemination, and processing of information;
• Dinamična informacijska infrastruktura za olakšavanje učinkovitog komuniciranja, razmjene i obrade informacija.
• an efficient innovation system involving firms, research centres, universities, consultants, and other organizations, to tap into the growing stock of global knowledge, assimilate and adapt it to local needs, and create new technology.
• Djelotvoran inovacijski sustav tvrtki, istraživačkih središta, sveučilišta i drugih organizacija koji bi bio dobro prilagođen povećanom volumenu znanja u svijetu, prilagođen i usklađen s lokalnim potrebama i okrenut stvaranju nove tehnologije.
We will dedicate more attention to the second item - an educated and skilled population to create, share, and use knowledge well keeping in mind the importance of the other three.
Veću ćemo pozornost usmjeriti na drugi navod - obrazovano i osposobljeno stanovništvo koje uspješno stvara, dijeli i iskorištava znanja - imajući na umu i ostala tri.
Thus, we will analyse the activities in the EU (and new and future members of the EU) related to the education and improvement of the knowledge of the population and the labour force.
Tako ćemo razmotriti aktivnosti u EU (među ostalim, i novih i budućih članica) vezane za obrazovanje i poboljšavanje znanja stanovništva i radne snage.
European Union activities and documents
U ožujku 2000.
The Lisbon Strategy, commenced in March 2000 at the Lisbon Summit, set a goal for the next decade for the EU to become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustained economic growth with more and better jobs and greater social cohesion.
Europsko je vijeće usvojilo Lisabonsku strategiju koja postavlja cilj za sljedeće desetljeće kako bi EU u svijetu postao najkonkurentnije i najdinamičnije gospodarstvo utemeljeno na znanju, sposobno za održivi ekonomski rast, s većim mogućnostima zapošljavanja, boljim poslovima i većom socijalnom kohezijom.
The strategy focuses on EU competitiveness and cohesion in an increasingly innovative EU economy, creating more and better jobs.
Strategija je usmjerena na konkurentnost i koheziju povećavanjem inovativnosti gospodarstva EU te stvaranjem više poslova i boljih poslova.
A new, open method of coordination, according to which member states define common objectives for delivery in the manner deemed most appropriate at national level, has been adopted for the implementation of the strategy.
Za ostvarivanje strategije usvojena je nova otvorena metoda koordinacije, prema kojoj države članice utvrđuju zajednička nastojanja čija se provedba određuje na način koji najviše odgovara uvjetima na nacionalnoj razini.
It was agreed that the European Council would meet regularly to review and push the process forward.
Dogovoreno je da će se Europsko vijeće redovito sastajati i razmatrati ostvarivanje strategije te predlagati mjere njezina poboljšanja.
The process of economic growth and EU cohesion were reviewed at the Economic Council in Stockholm 2001, Barcelona 2002, and most recently Brussels 2003 (European Council, 2004).
Proces gospodarskog rasta i socijalne kohezije u EU bio je predmet rasprava na sastancima Europskog vijeća u Stockholmu 2001, Barceloni 2002. i Bruxellesu 2003. godine (European Council, 2004).
EU members are obliged to produce different implementation documents, like Operational Programme for the Information Society (OPIS), which is the main tool for creating and putting into effect an information society.
Članice EU dužne su izraditi različite provedbene dokumente poput Izvedbenog programa za informatičko društvo (Operational Programme for the Information Society, OPIS), koji je najvažnije sredstvo ostvarivanja i poboljšanja informatičkog društva.
Programmes usually include measures for the diffusion and better use of information and communication technology (ICT); these tend to consist of educational and research systems adapted to the digital age, increases in the quantity and quality of electronically provided government services for citizens and the business community, an increase in the productivity of the public administration, upgrading skills and the creation of new jobs, and the development of high quality and affordable broadband infrastructure and services.
Programi obično obuhvaćaju mjere za širenje i unapređivanje upotrebe informatičke i komunikacijske tehnologije (Information and communication technology, ICT), unutar koje i sustave obrazovanja i istraživanja prilagođene digitalnom dobu, povećanje količine i kvalitete usluga koje država u informatičkom obliku pruža građanima i poslovnoj zajednici, poboljšanje učinkovitosti javne uprave, stvaranje i ubrzano stjecanje sposobnosti i stručnosti zaposlenih i stanovništva te razvoj visokokvalitetne i dostupne infrastrukture i usluga.
Direct activities cover a broad scope of measures from training teachers in primary and secondary education to use ICT, eBusiness adoption for small and medium enterprises (SMEs), and incentives for motivating and helping the employment of ICT in companies, especially in SMEs.
Izravne aktivnosti obuhvaćaju širok spektar mjera, od osposobljavanja i usavršavanja učitelja i nastavnika u osnovnom i srednjem školstvu za primjenu ICT-ja, prihvaćanje i prilagođavanje informatičkog poslovanja potrebama malih i srednjih tvrtki, te provedbe mjera motiviranja i potpore široj upotrebi ICT-ja, pogotovo u malim i srednjim tvrtkama.
At the EU level, the results are positive, but there are huge differences between leaders in technology and competition (Finland and Sweden) on the one hand, and countries (or regions) that lag behind (like Greece or Southern Italy) and are trying to catch up with advanced societies on the other.
Rezultati su na razini EU uglavnom pozitivni, ali postoje velike razlike između konkurentski i tehnološki vodećih zemalja (Finske i Švedske) te zemalja (ili regija) koje zaostaju za njima (poput Grčke ili južne Italije) i koje nastoje dosegnuti napredna društva.
Latter societies have so far shown ease in adapting to major technical and technological changes, but have difficulties in consolidating and disseminating them throughout the whole of society.
Druga skupina dosad je lako prihvaćala najvažnije tehničke i tehnološke promjene, ali ima ozbiljnih teškoća u usvajanju i ostvarivanju promjena u svim segmentima društva.
In 2002, in order to enhance education and labour force competitiveness, the Education Council adopted the Work Programme.
Obrazovno je vijeće radi poboljšanja obrazovanja i konkurentnosti radne snage 2002. godine prihvatilo Program rada (Work Programme).
The Programme includes three main objectives: improving the quality and effectiveness of education and training systems in the EU, facilitating the access of all to education and training systems, and opening up education and training systems to the wider world.
Program ima tri osnovna cilja: unapređivanje kvalitete i učinkovitosti obrazovanja i sustava usavršavanja u EU, dostupnost sustava obrazovanja i usavršavanja cjelokupnom stanovništvu i otvaranje sustava obrazovanja i usavršavanja širokim slojevima.
Various measures are proposed for the realisation of particular objectives such as developing skills for the knowledge society, ensuring access to ICT for everyone, increasing recruitment to scientific and technical studies and strengthening European co-operation.
Za ostvarivanje različitih ciljeva predložene su različite mjere poput razvijanja vještina za društvo znanja, osiguravanje opće dostupnosti ICT-ju, masovniji upis na znanstvene i tehničke studije, ojačavanje europske suradnje i dr.
For all the mentioned objectives, the key is to keep labour market needs in perspective and to develop competencies for the knowledge economy.
Za sve navedene ciljeve nužno je imati na umu buduće potrebe na tržištu rada te ostvariti razvoj znanja, stručnosti i sposobnosti zaposlenih i ostalog stanovništva, potrebnih za gospodarstvo utemeljeno na znanju.
Countries that adequately prepare their human resources for active participation in the global knowledge and information economy will acquire a considerable advantage and stand most to gain.
Zemlje koje su na odgovarajući način pripremile svoje stanovništvo za aktivno sudjelovanje u globalnom znanju i informatičkom gospodarstvu ostvarit će znatnu prednost i od toga će imati najviše koristi.
They will be pioneers in defining and determining the priorities for the future.
Bit će predvodnice u definiranju i pobližem određivanju budućih prioriteta.
Thus, the goal - to produce agile, risk-taking, independent thinkers with the skills to process information, solve problems and work independently and as a part of teams - is clear and indisputable.
Na taj način cilj - stvaranje okretne i sposobne radne snage koja je spremna na preuzimanje rizika, samostalno razmišljanje, obrađivanje informacije i rješavanje problema, voljne i sposobne za timski rad - postaje jasan i neupitan.
The way to get there is less clear.
Nepoznat je samo način kako to ostvariti.
Also, there is no single blueprint suitable for all.
Usto, ne postoji jednostavan uzor ili model prikladan za sve.
International comparisons
Međunarodne usporedbe
Due to many differences in educational systems (like the mandatory duration of schooling, number of hours taught, the proportion of students in the total population, institutional frameworks or societal development), it is very hard - almost impossible - to compare the current situation in different EU members regarding the achievement of labour force competitiveness and educational results.
Zbog mnogih razlika u sustavima obrazovanja (poput trajanja obvezatnog školovanja, broja nastavnih sati, udjela učenika i studenata u ukupnom stanovništvu, institucionalnim odrednicama i društvenom razvoju) vrlo je teško - gotovo nemoguće - usporediti sadašnje stanje u različitim članicama EU u smislu dostignuća u konkurentnosti i obrazovanosti radnika.
Some conclusions could be obtained from the educational structure of labour forces in different countries.
Neke se spoznaje mogu ostvariti iz obrazovne strukture radnika u različitim zemljama.
Regardless of its inconsistencies for comparative pur) poses, information on the level of the highest educational attainment is currently the best available indicator of labour force skills.
Bez obzira na određene metodološke neusklađenosti, informacija o najvišoj dosegnutoj razini obrazovanja najbolji je pokazatelj znanja, sposobnosti i stručnosti radnika.
Table 1 shows the education attainment of the labour force aged 15 and over according to the latest sources for a selected group of countries.
Tablica 1. pokazuje najvišu dosegnutu razinu obrazovanja radnika starijih od 15 godina prema najnovijim raspoloživim pokazateljima za odabranu skupinu zemalja.
We selected some smaller EU members, some new members and some other South and East European (SEE) countries.
Odabrali smo neke manje članice EU, neke nove članice i neke druge zemlje srednje i istočne Europe.
Only three customary levels of education attainment are cited: primary, secondary and tertiary.iii
Navode se samo tri uobičajeno grupirane razine obrazovanja: primarna, sekundarna i tercijarna.
Secondary qualification attainment ranges from 12% in Portugal to almost 70% in Austria.
Sekundarna razina kreće se u rasponu od 12% u Portugalu do gotovo 70% u Austriji.
Portugal has the highest share of primary qualification attainment, followed by Greece.
Portugal ima najveći udio primarne razine, a iza njega slijedi Grčka.
Countries often mentioned as examples of very competitive labour forces, such as Ireland and Finland, have a relatively high share of primary qualification attainment, while Sweden and Denmark have the lowest share of primary qualification attainment.
Zemlje koje se često navode kao primjeri s konkurentnom radnom snagom poput Irske i Finske imaju razmjerno visok udio primarne razine, dok najniži udio radne snage s tom razinom obrazovanja imaju Švedska i Danska.
If one neglects the unrealistically high share of tertiary qualifications and the related low share of secondary qualifications in Lithuania, the differences in educational attainment are less pronounced among the new members.
Ako se zanemari nerealno visok udio tercijarne razine i razmjerno nizak udio sekundarne razine u Litvi, među novim su članicama EU manje razlike u dosegnutoj razini obrazovanja.
In them, around 15% of the labour force has a tertiary qualification.
U njima tercijarnu razinu ima oko 15% radnika.
Among the countries listed, the Czech Republic has the lowest share of primary and tertiary qualifications and the highest level of secondary qualification attainment.
Među spomenutim zemljama Češka Republika ima najmanji udio primarne i tercijarne razine te najveći udio sekundarne razine ostvarenog obrazovanja.
Slovenia has the highest level of primary qualification attainment, while in other countries it varies between 10% and 20%.
Slovenija ima najviši udio primarne razine ostvarenog obrazovanja, dok on u drugim zemljama varira između 10 i 20%.
Secondary qualification attainment in new members encompasses between two thirds and three fourths of the labour force.
Sekundarna dosegnuta razina obrazovanja u novim članicama obuhvaća dvije trećine do tri četvrtine radne snage.
Among the other SEE countries, Bulgaria has the highest and Romania the lowest share of tertiary qualification attainment, with Croatia in the middle.
Među drugim zemljama srednje i istočne Europe Bugarska ima najviši, a Rumunjska najniži udio tercijarne razine dosegnutog obrazovanja, a Hrvatska je između njih.
Croatia has the lowest share of primary and the highest share of secondary qualification attainment, while the situation is opposite with Romania.
Hrvatska ima najniži udio primarnoga i najviši udio dosegnutoga sekundarnog obrazovanja, dok je posve oprečno stanje u Rumunjskoj.
Of course, the proposition that perhaps it was general economic development that enabled the enhancement of labour force educational attainments, not vice versa should not be neglected.
Naravno, ne smije se zanemariti tvrdnja da možda opći gospodarski razvoj omogućuje poboljšanje razine dosegnutog obrazovanja radne snage, a ne obratno.
Indicators only give a partial view of the reality.
Pokazatelji daju samo djelomičan uvid u stvarnost.
By their very nature, they only measure what can be quantified and things for which there are data.
S obzirom na njihovo obilježje, njima se može mjeriti samo ono što se može kvantificirati i o čemu postoje podaci.
It should not be forgotten that educational qualifications may be relatively easy to measure, but offer only a poor proxy for human capital.
Ne smije se zaboraviti da je obrazovnu i kvalifikacijsku razinu razmjerno lako izraziti, ali su one tek djelomični pokazatelj ljudskog kapitala.
What one really wants is a direct measure of economically relevant skills, but unfortunately there is no possible candidate for this direct measure.
Ono što se stvarno želi izravno izmjeriti jesu gospodarski važna znanja, stručnosti i sposobnosti zaposlenih i stanovništva, ali nažalost, ne postoji mogućnost njihova neposrednog mjerenja.
As we only have data about formally acquired educational qualifications - the actual quality of individual educational programs and study courses is not being considered here the share of the employed educational attainments can lead very easily to erroneous conclusions.
Kako raspolažemo samo podacima o strukturi radne snage prema stupnju (formalno) stečene školske spreme - ne ulazimo u pitanja stvarne kvalitete pojedinih obrazovnih programa i studija - udio određene razine dosegnutog obrazovanja vrlo lako može dovesti do pogrešnih zaključaka.
Thus, tertiary qualifications are distributed fairly equally (approximately one fifth of the total labour force) in the technologically and institutionally very developed Netherlands on the one hand, and in Bulgaria and Croatia on another.
Tako je udio tercijarne obrazovne razine približno sličan (oko petine ukupne radne snage) u tehnološki i institucionalno visokorazvijenoj Nizozemskoj kao u Bugarskoj i Hrvatskoj.
Portugal has made great economic and technological progress in recent years, but it still has a relatively small share of secondary and tertiary qualifications.
Portugal je ostvario vrlo značajan gospodarski i tehnološki napredak u posljednjih nekoliko godina, ali još uvijek ima razmjerno niže udjele sekundarne i tercijarne obrazovne razine.
Another possibility for assessing labour force competitiveness and educational results is the illiteracy rate of persons aged 15 years and over (Table 2).
Drugi način procjenjivanja konkurentnosti radne snage i kvalitete obrazovnog sustava jest usporedba stopa nepismenosti stanovništva od 15 i više godina (tabl.
As illiteracy of adult persons is very low in industrialised countries, we provide information only for a few developed EU and transitional countries.
Kako je stopa nepismenosti odraslih osoba u razvijenim zemljama vrlo niska, donosimo podatke za nekoliko razvijenih zemalja EU i za tranzicijske zemlje.
Using the UN definition of illiteracy, developed countries usually have an overall illiteracy rate of about 1%.
U skladu s definicijom nepismenosti UN-a, razvijene zemlje obično imaju stopu nepismenosti odraslog stanovništva oko 1%.
The Croatian illiteracy rate is reasonable and a little higher than this percentage, but lower than the rates in Greece, Spain and Portugal.
Stopa nepismenosti u Hrvatskoj nešto je viša, ali još uvijek niža od stope u Grčkoj, Španjolskoj i Portugalu.
Therefore, the situation can be considered acceptable.
Tako bi se moglo reći da je u nas stanje prihvatljivo.
Although there are no precise statistics on the true scale of the problem, it might well be estimated that functional illiteracy - defined as an insufficient mastery of a set of sophisticated skills - is a serious problem in Croatia, as it is in even the most developed countries, where it usually encompasses above 5% of the total population" (OECD, 1997).
Iako ne postoje pouzdani podaci o stvarnom razmjeru problema, bez sumnje se može reći da je funkcionalna nepismenost definirana kao nedovoljno vladanje nizom utvrđenih zahtjevnijih vještina - ozbiljna poteškoća u Hrvatskoj, podjednako kao i u najrazvijenijim zemljama, gdje obično obuhvaća više od 5% ukupnog stanovništva^ (OECD, 1997).
The third option for evaluating labour force competitiveness and educational results - though equally burdened with methodological difficulties - is the percentage of the of labour force and population aged 25 to 29 with completed tertiary or degree-level education (this should not be confused with the previously presented tertiary level of education attainment).
Treća mogućnost za procjenjivanje konkurentnosti radne snage i obrazovnih rezultata - iako podjednako opterećena metodološkim poteškoćama - jest postotak radne snage i stanovništva u dobi od 25 do 29 godina starosti sa završenim tercijarnim obrazovanjem (to se ne smije miješati s prije navedenom tercijarnom razinom najvišega dosegnutog obrazovanja).
Table 3 provides the data for some selected countries.
Tablica 3. donosi podatke za odabranu skupinu zemalja.
Although, due to many data problems, it is not possible to make straightforward and fully reliable assumptions, some conclusions about the current situation can be drawn.
Iako zbog mnogih poteškoća vezanih za podatke nije moguće dati posve utemeljenu i jednoznačnu ocjenu, ipak se mogu donijeti neki zaključci o sadašnjoj situaciji.