natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisbon strategy, membership criteria, national reform programmes, Croatia
Lisabonska strategija, kriteriji za članstvo, nacionalni programi reforme, Hrvatska
The aim of the paper is to investigate the interdependence of the Lisbon agenda and the Copenhagen criteria.
Cilj rada je istražiti međusobnu ovisnost Lisabonske strategije i kriterija iz Kopenhagena.
The paper starts with an overview of the evolution of the Lisbon strategy and its implementation instruments.
Rad započinje pregledom razvoja Lisabonske strategije i instrumenata njezine provedbe.
This is followed by analyses of relevant approaches in dealing with the Lisbon agenda in member states and some particular issues of the agenda.
Nakon toga slijede analize relevantnih pristupa u provedbi Lisabonske agende u zemljama članicama te razrada nekih specifičnih pitanja iz same strategije.
EUROPE AT THE CROSSROADS:
EUROPA NA RASKRIŽJU:
THE LISBON STRATEGY
LISABONSKA STRATEGIJA
The Lisbon strategy (also referred to as the Lisbon agenda) was agreed in 2000 at the spring European Council in Lisbon.
Lisabonska strategija (poznata i pod nazivom Lisabonska agenda) dogovorena je na Europskom vijeću u Lisabonu 2000. godine.
The EU set itself the strategic goal “to become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion” (European Council, 2000).
EU je zacrtao strateški cilj da “do 2010. postane najkonkurentnije i najdinamičnije gospodarstvo svijeta utemeljeno na znanju, sposobno za održiv gospodarski rast s većim brojem i kvalitetnijim radnim mjestima te većom socijalnom kohezijom” (European Council, 2000).
The strategy included a comprehensive series of reforms.
Strategija je obuhvaćala opsežni program reformi.
It was a response to global competition, particularly to US progress in the “new” knowledge economy and its leadership in information and communication technologies (ICT), in which it had begun to outperform the individual European economies.
Bio je to odgovor na globalne izazove, posebno na napredak SAD-a u “novom” gospodarstvu znanja i na dominaciju u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama (ICT) s obzirom na pojedinačna europska gospodarstva.
However, achieving this goal required preparing for a knowledge-based economy and society by better policies and completing the internal market; modernising the European social model and sustaining a healthy economic outlook and favourable growth by an appropriate macro-economic policy mix.
Međutim, ostvarivanje tog cilja zahtijevalo je pripremu za prelazak na gospodarstvo i društvo utemeljeno na znanju, uz pomoć boljih politika, dovršavanje unutarnjeg tržišta te modernizaciju europskog socijalnog modela i stvaranje uvjeta za rast, uz primjerenu kombinaciju makroekonomskih politika.
The Goteberg Council in 2001 added an environmental protection dimension to the Lisbon strategy (European Council, 2001).
Europsko vijeće (2001) u Gotebergu dodalo je Lisabonskoj strategiji dimenziju zaštite okoliša (European Council, 2001).
In order to close the gap between the EU and its major competitors, the Barcelona Council (European Council, 2002) agreed to boost the research and innovation efforts in the EU through increasing the overall spending on research and development (R&D) and innovation with the aim of approaching 3% of GDP by 2010, with two-thirds of investment coming from the private sector.
Kako bi se smanjio jaz između EU i njezinih glavnih konkurenata, Europsko je vijeće u Barceloni (2002) odlučilo potaknuti istraživačke i inovacijske napore povećanjem ukupnog izdvajanja za istraživanje i razvoj s ciljem da ta izdvajanja do 2010. godine dosegnu 3% BNP-a, od čega dvije trećine investicija treba biti iz privatnog sektora (European Council, 2002)
Although there were positive achievements in some areas (the European social model), slow and insufficient progress has been made in reaching the Lisbon objectives”.
Premda je u nekim područjima (europski socijalni model) došlo do pozitivnih pomaka, napredak u postizanju lisabonskih ciljeva bio je spor i nedostatan.”
Responsibilities between the national and the European level had become blurred resulting in limited “ownership” of the process in member states.
Izvršenje programa nije ostvarilo očekivanja zbog preširoko definiranih ciljeva, previše opsežnog programa, slabe koordinacije i konfliktnih prioriteta.
The findings of the mid-term review could be summarised as follows: there was an urgent need to accelerate employment and productivity growth through a wide range of reform policies as well as a wider macroeconomic framework, supportive to growth, demand and employment (Kok, 2004).
Nalazi tog pregleda mogu se sažeti na sljedeći način: uočena je hitna potreba za bržim rastom zapošljavanja i rastom produktivnosti, uz širok spektar reformi te uz makroekonomski okvir koji potiče razvoj, potražnju i zapošljavanje (Kok, 2004).
The scenario for more growth and jobs was envisaged through urgent action across five policy areas: the knowledge society, the internal market, the business climate, the labour market and environmental sustainability.
Scenarij za veći rast i zapošljavanje predviđen je provedbom prioritetnih akcija unutar pet područja: društva znanja, unutrašnjeg tržišta, poslovne klime, tržišta rada i održivog okoliša.
It was concluded that individual member states had made progress in one or more of these policy priority areas, but none had succeeded consistently across a broad front.
Zaključeno je da su pojedinačne zemlje članice učinile napredak na jednome ili na više spomenutih područja, ali nijedna od njih nije konzistentno uspjela u provedbi na svim područjima.
Therefore, the group recommended developing national policies in each member state, supported by an appropriate European-wide framework.
Zbog toga je Skupina preporučila razvoj nacionalnih politika u svakoj od zemalja članica koji treba podržavati primjeren okvir na europskoj razini.
The report was one of the bases for the relaunched strategy in 2005.
Prijedlozi Skupine jedan su od temelja revidirane Strategije iz 2005. godine.
The revised Lisbon Strategy
Revidirana Lisabonska strategija
The spring European Council in 2005 decided that Europe must renew the basis of its competitiveness, increase growth potential and productivity and strengthen social cohesion, placing the main emphasis on knowledge, innovation and the optimalisation of human capital.
Europsko je vijeće u proljeće 2005. godine odlučilo da Europa mora obnoviti temelje svoje konkurentnosti, povećati potencijal rasta i produktivnost te ojačati socijalnu koheziju, stavljajući glavni naglasak na znanje, inovacije i optimalizaciju ljudskog kapitala.
The relaunched strategy re-focused priorities on growth and employment (European Council, 2005).
Revidirana Lisabonska strategija preusmjerila je prioritete na rast i zapošljavanje (European Council, 2005).
The Commission proposed a partnership with member states on growth and jobs and introduced a Community Lisbon Programme that outlines actions to be taken at EU and at national level in three key policy areas (Box 1).
Komisija je predložila partnerstvo sa zemljama članicama u vezi s rastom i zapošljavanjem te predstavila revidirani Lisabonski program Zajednice koji naglašava koje bi se akcije trebale poduzeti na razini EU i na nacionalnim razinama unutar tri ključna područja (okvir 1).
Box 1 Community Lisbon Programme
Lisabonski program Zajednice
Making Europe a more attractive place to invest and work
Učiniti Europu atraktivnijim mjestom za ulaganje i rad
• Extend and deepen the internal market.
• Proširiti i produbiti unutarnje tržište
• Ensure open and competitive markets inside and outside Europe.
• Osigurati otvorena i konkurentna tržišta unutar i izvan Europe
• Improve European and national regulation.
• Poboljšati europsku i nacionalnu regulativu
• Expand and improve European infrastructure.
• Proširiti i poboljšati europsku infrastrukturu
Knowledge and innovation for growth
Znanje i inovacije za rast
• Increase and improve investment in research and development.
• Povećati i poboljšati ulaganja u istraživanja i razvoj
• Facilitate innovation, the uptake of ICT and the sustainable use of resources.
• Potaknuti inovacije, koristiti ICT i održivo iskorištavati resurse
• Contribute to a strong European industrial base.
• Pridonijeti snažnoj europskoj industrijskoj bazi
Creating more and better jobs
Stvaranje većeg broja i boljih radnih mjesta
• Attract more people into employment and modernise social protection systems.
• Privući veći broj ljudi u zapošljavanje, uz moderniziranje sustava socijalne zaštite
• Improve the adaptability of workers and enterprises and the flexibility of labour markets.
• Poboljšati prilagodljivost radnika i poduzeća te fleksibilnost tržišta rada
• Invest more in human capital through better education and skills.
• Više ulagati u ljudski kapital boljim obrazovanjem i izgradnjom vještina
On one hand, a programme for European level reform - the Community Lisbon Programme - is implemented on the basis of proposals by the Commission adopted by the European Parliament and the Council.
Uz efikasno usmjeravanje na ciljeve, revidirana je Strategija predstavila nove instrumente provedbe koji se usredotočuju na konkretne mjere i nacionalne akcijske planove.
On the other hand, member states undertake reforms at national level (national reform programmes, prepared every year) on the basis of agreed guidelines, proposed by the Commission and endorsed by the Council.
Odgovornosti i provedba podijeljeni su između EU i zemalja članica, pri čemu važnu ulogu imaju Europsko vijeće, Europski parlament i ostale institucije Unije te socijalni partneri.
The European Council gives practical guidance at every spring summit.iv
Na svakom proljetnom sastanku Europsko vijeće donosi praktične smjernice.iv
The new governance mechanism includes, where appropriate, appointment of a Lisbon national coordinator.
Novi mehanizam provedbe uključuje, kad god je moguće, imenovanje lisabonskog nacionalnog koordinatora.
The reporting system was simplified, comprising a single Lisbon report at the EU and at national level on progress made.
Sustav izvješćivanja je pojednostavnjen te se sastoji od jednog lisabonskog izvješća o ostvarenom napretku na razini EU i jednoga na nacionalnoj razini.
Such governance builds on the open method of coordination (OMC), which was introduced by Lisbon Council.
Mehanizam provedbe temelji se na otvorenoj metodi koordinacije (OMC) koju je uvelo Europsko vijeće u Lisabonu.
The Lisbon Council, that is, agreed that implementation of the strategy would be achieved through the existing processes if the OMC were introduced at all levels.
Europsko je vijeće tada zaključilo da se Strategija može provesti korištenjem postojećih mehanizama pod uvjetom da se OMC uvede na sve razine.
It is extremely difficult to quantify the impact of Lisbon-type reforms, since they are comprehensive and interdependent.
Učinke reformi lisabonskog tipa teško je kvantificirati jer su sveobuhvatne i međusobno se dopunjuju.
One of the best examples of a Lisbon-type reform aimed at creating a more competitive business environment is the single market programme (SMP).
Jedan od najboljih primjera reforme lisabonskog tipa usmjerene na stvaranje konkurentnog poslovnog okruženja jest program jedinstvenog tržišta.
The level of employment would have been 1.5% lower than it actually was in 2002.
Razina zaposlenosti bila bi 1,5% niža od one koja je dosegnuta u 2002.
Turning to reforms more directly linked to the Lisbon strategy, a recent study by Copenhagen Economics (2005) provides estimates of the medium-term impact of the opening up of services to competition.
Kada je riječ o reformama izravno povezanim s Lisabonskom strategijom, Copenhagen Economics (2005) donosi procjene o srednjoročnim učincima koje bi imalo otvaranje tržišta usluga konkurenciji.
The study shows that freedom of establishment for service providers and free movement of services between member states would raise GDP and employment by 0.6% and 0.3% respectively.
Studija pokazuje da sloboda osnivanja poduzeća u uslužnom sektoru i slobodna razmjena usluga između zemalja članica utječe na rast BDP-a za 0,6%, a zaposlenosti za 0,3%.
Estimates show that the costs of non-achieving Lisbon are large and quantifiable, particularly through the evidence of the widening gap in Europe's growth potential compared to that of economic partners (European Commission, 2005f).
Procjene pokazuju da bi troškovi neostvarivanja lisabonskih ciljeva bili veliki i da ih je moguće kvantificirati, posebno uvidom u pokazatelje o sve većem jazu između europskih potencijala rasta uspoređenih s ostalim ekonomskim partnerima (European Commission, 2005f).
Box 2 Four priority areas for action (accepted by the Spring European Council 2006)
Područja prioriteta za akciju (prihvaćeno na Europskom proljetnom summitu, 2006)
Investing more in knowledge and innovation
Veća ulaganja u znanje i inovacije
• Promote polices and actions aiming at the established overall 3% objective for R&D spending by 2010, taking into account different starting positions of member states.
• Promovirati politike i mjere koje teže dogovorenom cilju od 3% izdvajanja za istraživanje i razvoj do 2010, uzimajući u obzir različite polazne pozicije zemalja članica
• Speedily adopt the 7th Framework Programme for R&D and the new Competitiveness and Innovation Programme (CIP).
• Brzo usvojiti 7. okvirni program za istraživanje i razvoj i novi program konkurentnosti i inovacija
• Establish a European Research Council aimed at raising the excellence of the best research teams.
• Ustanoviti Europsko istraživačko vijeće kojemu je cilj povećanje izvrsnosti najboljih istraživačkih timova
• Create a single, competitive and open European labour market for researchers.
• Uspostaviti jedinstveno, konkurentno i otvoreno europsko tržište rada za istraživače
• Develop a broad-based information strategy for Europe that translates investment in knowledge into products and services.
• Razviti široku informacijsku strategiju za Europu kako bi se investicije u znanje pretvorile u proizvode i usluge
• Member states should develop comprehensive lifelong learning strategies; the EU Lifelong Learning Programme 2007-2013.
• Razviti opsežne strategije cjeloživotnog učenja na razini zemalja članica te program cjeloživotnog učenja 2007-2013 na razini EU
• Facilitate universities' access to complementary sources of funding, in line with national practices.
• Omogućiti sveučilištima pristup dopunskim izvorima financiranja u skladu s nacionalnom praksom
• Develop managerial skills and competencies for the people involved to transfer the research results to the business community.
• Razviti menadžerske sposobnosti i vještine stručnjaka koji su uključeni u prijenos rezultata istraživanja poslovnoj zajednici
Unlocking business potential, especially of small and mediumsized enterprises
Oslobađanje poslovnog potencijala, posebno za mala i srednja poduzeća
• Develop national strategies to foster competitiveness, innovation and productivity.
• Razviti nacionalne strategije za podupiranje konkurentnosti, inovacija i produktivnosti
• Explore options for establishing measurable targets in specific sectors for reducing administrative burdens by 2006.
• Istražiti mogućnosti utemeljenja mjerljivih ciljeva u specifičnim sektorima radi smanjenja administrativnih opterećenja do 2006.
• Establish by the end of 2007 a “one-stop-shop” or arrangements with equivalent effect.
• Do kraja 2007. utemeljiti one-stop-shop ili slične mehanizme
• Reduce the average time for setting up a business, especially an SME, with the objective of this being possible within one week anywhere in the EU by the end of 2007.
• Smanjiti prosječno vrijeme potrebno za pokretanje poslovanja poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća, kako bi se bilo gdje u EU do kraja 2007. poslovanje moglo pokrenuti za tjedan dana
• Recruitment of a first employee should not involve more than one public administration point.
• Zapošljavanje prvog zaposlenika trebalo bi se obaviti na jednom javnom administrativnom mjestu
Getting people into work
Zapošljavanje ljudi
• Reduce unemployment from a peak of 9% at the end of 2004 by roughly 1% in 2007.
• Smanjiti nezaposlenost s najviše razine od 9%, kolika je bila na kraju 2004. na oko 1% u 2007.
• Adopt a real lifecycle approach to employment by:
• Usvojiti pristup realnog životnog ciklusa zaposlenosti
- reducing early school leaving by 10% by 2010,
- smanjivanjem ranog napuštanja škole za 10% do 2010.
- ensuring that at least 85% of 22-year-olds should have completed upper secondary education,
- osiguravanjem da najmanje 85% osoba do 22. godine završi srednjoškolsko obrazovanje
- offering every young person who has left school or university a job, apprenticeship or additional training within six months of becoming unemployed by the end of 2007, and within 4 months by 2010,
- ponudom posla, pripravničkog staža ili dodatnog usavršavanja svakoj mladoj osobi koja završi školu ili fakultet, i to u roku šest mjeseci od trenutka nezaposlenosti do kraja 2007. i u roku četiri mjeseca do 2010.
- implementing policies to promote women's employment; approval of the European Pact for Gender Equality,
- provedbom politika koje promoviraju zapošljavanje žena; usvajanjem Europskog pakta rodne jednakosti
- increasing availability of quality childcare in line with member states' own national targets,
- povećavanjem mogućnosti korištenja kvalitetne skrbi za djecu, u skladu s nacionalnim ciljevima zemalja članica
- implementing active ageing strategies, consideration of incentives for prolonging working lives, gradual retirement, use of part-time work and improvements to the working environment,
- provedbom strategija aktivnog starenja, razmatranjem poticaja za produživanje radnog vijeka, postupnim umirovljenjem, radom na pola radnog vremena i poboljšanjem radnog okruženja
- pursuing reforms by member states in the labour market and social policies in an integrated approach,
- provedbom reformi zemalja članica na tržištu rada i socijalnih politika u sklopu integriranog pristupa
- establishing the European Globalisation Adjustment Fund, to be operational as soon as possible and preferably on 1 January 2007.
- osnivanjem Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji koji bi započeo funkcionirati što prije, poželjno 1. siječnja 2007.
Efficient, secure and sustainable energy
Učinkovita, sigurna i održiva energija
• Electricity and gas markets to be open to all consumers by July 2007 (already the aim).
• Otvoriti tržišta električne energije i plina svim korisnicima do srpnja 2007. (već prije definirani cilj)
• Better cooperation between grid and gas pipeline systems in member states, enabling the functioning of a single European network.
• Osigurati bolju suradnju plinskih i elektroenergetskih mreža u zemljama članicama, omogućiti djelovanje jedne europske mreže
• Stimulation of research on energy efficiency, renewables and on clean energy technologies and incentives to promote their use.
• Poticati istraživanja o energetskoj učinkovitosti, obnovljivim i čistim energetskim tehnologijama i poticajima kako bi se promicalo njihovo iskorištavanje
• Common operational approaches for crisis situations.
• Razvijati zajedničke operativne pristupe za krizne situacije
• Develop common external policy approach and furthering energy dialogue between the EU and its member states on the one hand, and their main partners (producer, transit of consumer countries) on the other, in synergy with relevant international organisation.
• Razvijati zajednički pristup u vanjskoj politici i daljnji dijalog o energiji između EU i njezinih članica te s njihovim glavnim partnerima (državama proizvođačima, tranzitnim državama i zemljama korisnicama), u sinergiji s relevantnom međunarodnom organizacijom
However, some of the studies that have been carried out in the meantime came to the conclusion that the Lisbon strategy still does not have clear common goals and lacks financial sources and that the results of implementation are still lower than expected (e.g. Pisany-Ferry and Sapir, 2006).
Međutim, neke studije koje su provedene u međuvremenu zaključuju da Lisabonska strategija još uvijek nema jasne zajedničke ciljeve, ima nedostatne financijske izvore, a rezultati provedbe još su uvijek niži od očekivanih.
The study underlines the weaknesses in implementation particularly in big member states, while the new members are achieving better results.
Na primjer, Pisany-Ferry i Sapir (2006) ističu slabosti u provedbi, koje se osobito očituju u velikim zemljama članicama, dok nove članice postižu bolje rezultate.
The study estimates that the integrated guidelines are still too general and should be made more concrete and detailed.
Procjenjuje se da su integrirane smjernice preopćenite i da bi trebale biti konkretnije i detaljnije.
IMPLEMENTATION INSTRUMENTS
INSTRUMENTI PROVEDBE
The new governance three year cycle started in 2005, and comprises the following main instruments: Integrated guidelines (presented by the Commission in April 2005, for the period 2005-2008); National reform programmes (prepared by member states by the end of November 2005), and Commission progress report (published in January 2006).
Trogodišnji ciklus provedbe započeo je 2005. i sastoji se od ovih glavnih instrumenata: integriranih smjernica za rast i zapošljavanje (prezentirala Komisija u travnju 2005. za razdoblje 2005-2008); nacionalnih programa reformi (pripremile zemlje članice do kraja studenog 2005); izvještaja Komisije o napretku (objavljen u siječnju 2006).
The open method of coordination (OMC) introduced by the Lisbon Council is still an important implementation instrument.
Otvorena metoda koordinacije koja je predstavljena na Europskom vijeću u Lisabonu i dalje ostaje važan instrument provedbe.
Integrated guidelines for growth and employment
Integrirane smjernice za rast i zapošljavanje
Since they are soft law, i.e. not legally binding, peer pressure and financial incentives are the main enforcement instruments.
Budući da nisu pravno obvezujuće (tzv. “soft law”), glavni su instrumenti provedbe nadzor i financijski poticaji.
New financial incentives are developed under the Financial Perspective 2007-2013, such as the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP).
U sklopu tog programa predviđeno je 3,6 milijardi eura za provedbu Lisabonske strategije.
Macroeconomic guidelines intended to:
Makroekonomske smjernice
(1) secure economic stability,
Osigurati ekonomsku stabilnost
(2) safeguard economic sustainability,
Očuvati gospodarsku održivost
(3) promote an efficient allocation of resources,
Promovirati učinkovitu raspodjelu resursa
(4) promote greater coherence between macroeconomic and structural policies,
Promovirati veću koheziju makroekonomskih i strukturnih politika
(5) ensure that wage developments contribute to macroeconomic stability and growth,
Osigurati da razvoj plaća doprinosi makroekonomskoj stabilnosti i rastu
(6) contribute to a dynamic and well-functioning EMU.
Omogućiti doprinos dinamičnom i djelotvornom EMU
Microeconomic guidelines intended to:
Mikroekonomske smjernice
(7) extend and deepen the internal market,
Proširiti i produbiti unutrašnje tržište
(8) ensure open and competitive markets,
Osigurati otvorena i konkurentna tržišta
(9) create a more attractive business environment,
Razvijati privlačnu poslovnu okolinu
(10) promote a more entrepreneurial culture and create a supportive environment for small and medium-sized enterprises,
Promovirati poduzetničku kulturu i razvijati okruženje koje podržava mala i srednja poduzeća
(11) expand and improve European infrastructure and complete agreed priority cross-border projects,
Proširiti i poboljšati europsku infrastrukturu te dovršiti dogovorene međugranične projekte
(12) increase and improve investment in R&D,
Povećati i poboljšati ulaganja u istraživanje i razvoj
(13) facilitate innovation and the take-up of ICT,
Omogućiti inovaciju i korištenje ICT-a
(14) encourage the sustainable use of resources and strengthen the synergies between environmental protection and growth,
Potaknuti održivi razvoj resursa i ojačati sinergiju između očuvanja okoliša i rasta
(15) contribute to a strong industrial base.
Doprinijeti jakoj industrijskoj bazi