natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Perhaps the most essential thing will be depoliticisation, because as long as recruitment to the civil service is not done according to merit, but often on grounds of political acceptability, it is impossible to expect any essential improvement in the state of affairs.
Pritom će možda najvažnija biti depolitizacija, jer dok god se javna uprava ne bira isključivo po stručnosti nego često i po političkoj podobnosti, ne možemo se nadati bitnom poboljšanju.
It should be stressed in particular that the procedure for joining the EU is a lengthy and painful one, and that it should be initiated as soon as possible, especially since Croatia is planning to become a member in a period of time shorter than all the candidates to date.
Posebno valja naglasiti da je postupak priključenja EU dugotrajan i bolan i da se treba pokrenuti što prije, pogotovo zato što Hrvatska planira postati članicom u roku kraćemu od svih dosadašnjih kandidatkinja.
Decisive moves in the reform of the public administration should be taken as soon as possible, because the changes take a long time, improvements cannot be waited for, and the whole procedure of the current negotiations with the EU actually depends on a high-quality public administration.
Stoga će brže trebati povlačiti odlučne poteze u reformi javne uprave, jer promjene dugo traju, poboljšanja ne mogu čekati, a cijeli postupak već i sadašnjih pregovora s EU-om ovisi o kvaliteti javne uprave.
One should bear in mind that the accession of neighbouring countries will have considerable consequences for Croatia.
Treba imati na umu da će značajne posljedice na Hrvatsku imati i priključenje susjednih država EU.
When Slovenia for example has to apply EU regulations to do with Krško NPS, the same regulations will have to be implemented in Croatia.
Kako će Slovenija, primjerice, morati primjenjivati propise EU-a u vezi s nuklearkom Krško, isti će se propisi morati provoditi i u Hrvatskoj.
Hence in questions to do with preparations for emergencies, nuclear safety and supply security Croatia will have to accept EU regulations even before the time provided for in the SAA.
Time će posredno u pitanjima pripreme za krizna stanja, nuklearne sigurnosti i sigurnosti opskrbe Hrvatska morati prihvatiti propise EU-a i prije nego što je to predviđeno SSP-om.
We may, then, in brief conclude that Croatia is working hard to implement the SAA and adjust to the demands of the EU, but a better application of rules and a faster establishment of new, and the better functioning of existing, institutions will be required.
Možemo ukratko zaključiti da se Hrvatska trudi provoditi SSP i usklađivanje sa zahtjevima EU-a, ali da će biti potrebna bolja primjena propisa, brže uspostavljanje novih institucija i bolje funkcioniranje postojećih.
Thus the problems in the public administration, and particularly in the judiciary, as well as the establishment and strengthening of institutions that are essential for the deregulation and liberalisation of the market are of crucial importance.
Ključni su, dakle, problemi u javnoj upravi, posebice u sudstvu, te uspostava i jačanje institucija nužnih za deregulaciju i liberalizaciju tržišta.
CHALLENGES OF MACROECONOMIC STABILITY: A SPEED LIMIT ON CROATIA'S ACCESSION TO THE EUROPEAN UNION?
IZAZOVI MAKROEKONOMSKE STABILNOSTI: KOJOM BRZINOM U EUROPSKU UNIJU?
However, there are reasons to be concerned about the expansion of private sector credit, as recently it has been financed largely by foreign borrowing.
No postoje razlozi za zabrinutost zbog brzog rasta kredita privatnom sektoru jer se taj rast odnedavno u velikoj mjeri financira vanjskim zaduženjem.
Large capital inflows are likely to become the main challenges for macroeconomic policy in the run-up to Croatia's EU accession.
Napokon, u radu se tvrdi da će glavni izazov makroekonomskoj politici tijekom približavanja EU biti kako “ukrotiti” veliki priljev kapitala.
Policy makers will in particular have to address the so-called “Tosovsky dilemma”, i.e., set interest rates at an appropriate level: setting them too high would invite excessive short-term inflows, while setting them too low would lead to excessive investment and thus inflation.
Nosioci ekonomske politike morat će se posebno pozabaviti tzv. dilemom Tošovskoga, tj. morat će odrediti domaće kamatne stope tako da ne budu ni previsoke (što bi dovelo do prevelikog priljeva kratkoročnog kapitala) ni preniske (što bi dovelo do prevelikog rasta investicija, kredita i inflacije).
Croatian economy, enlargement of the European Union, transition economies, macroeconomic stability, economic growth, current account reversals, bank lending, banking system vulnerability, capital inflows
hrvatsko gospodarstvo, proširenje Europske unije, zemlje u tranziciji, makroekonomska stabilnost, ekonomski rast, platna bilanca, bankarski krediti, ranjivost bankarskog sustava, kapitalni priljevi
Many Croatian citizens presently hope and expect that Croatia will join the EU in 2007.
Mnogi hrvatski građani nadaju se da će Hrvatska postati članicom EU-a 2007. godine.
Since the government submitted its EU membership application in February 2003, the ability to meet the conditions for EU accession has become the subject of almost daily assessments in virtually every sphere of economic, social and political life in the country.
Od veljače 2003. godine, kada je Vlada predala zahtjev za članstvom u EU, sposobnost da se ispune uvjeti EU-a postala je predmetom gotovo svakodnevnog preispitivanja u svim sferama ekonomskog, socijalnog i političkog života u zemlji.
Macroeconomic stability is usually not seen as a major issue in this context.
U tom smislu obično se smatra da makroekonomska stabilnost nije poseban problem.
One reason is that good macroeconomic performance is not per se a condition for the accession: the key economic criteria are the existence of a functioning market economy and the capacity to cope with competitive pressure and market forces within the Union.
Jedan od razloga takvom stavu jest da makroekonomska stabilnost nije sama po sebi uvjet pristupanja EU: ključni je ekonomski kriterij funkcioniranje tržišnog gospodarstva i sposobnost da se ono nosi s konkurentskim pritiscima i tržišnim snagama u Uniji.
As the experience of Greece, Ireland, Portugal and Spain around the time they joined the EU has shown, these criteria can be satisfied even without a distinguished record of macroeconomic performance.
Kako pokazuje iskustvo Grčke, Irske, Portugala i Španjolske u vrijeme kada su one pristupale EU, ti se kriteriji mogu zadovoljiti bez posebno dojmljivih makroekonomskih rezultata.
Another reason is that macroeconomic stability is now largely taken for granted - low inflation, a stable exchange rate and a reasonable growth rate have been maintained since late 1993 despite considerable changes in the domestic and external economic environment.
Drugi je razlog taj da se makroekonomska stabilnost u Hrvatskoj već dulje vrijeme uzima više-manje zdravo za gotovo - niska inflacija, stabilan tečaj i solidna stopa ekonomskog rasta održavaju se još od kraja 1993. godine, bez obzira na značajne promjene u domaćem i vanjskom okruženju.
Over the past year, however, the Croatian economy has started to face some new macroeconomic challenges.
Tijekom 2002. i prve polovice 2003. godine hrvatsko se gospodarstvo, međutim, počelo suočavati s nekim novim makroekonomskim izazovima.
These issues may have an important bearing on the speed of Croatia's accession to the EU.
Odgovori na ta pitanja mogu bitno utjecati na brzinu pristupanja Hrvatske EU.
For instance, evidence that the economy returns quickly to a normal growth path following a reversal of current account deficits provides certain assurance that rapid growth could be sustained in the medium term, which should facilitate Croatia's accession efforts.
Spoznaja da gospodarstvo može brzo i bez štetnih posljedica smanjiti visoki vanjski deficit ojačat će pouzdanje u sposobnost održavanja brzog rasta u srednjem roku i time olakšati napore za članstvom u EU.
The main message of the paper is that there are reasons for cautious optimism on the outlook for continued macroeconomic stability.
Glavna poruka ovog rada jest da postoje razlozi za umjereni optimizam u smislu održavanja makroekonomske stabilnosti.
First, evidence of healthier growth seems to have emerged in the past few years (see Section 2).
Posljednjih godina počele su se pojavljivati naznake zdravijeg rasta (v. drugi dio ovog teksta).
Contrary to widespread belief, the role of private consumption as a source of growth has not increased dramatically in recent years, and the share of consumption in GDP has yet to reach levels considered to be normal at this stage of development.
Suprotno rasprostranjenom uvjerenju, uloga osobne potrošnje kao izvora rasta nije se posljednjih godina dramatično povećala, a udio potrošnje u BDP-u još nije dosegnuo razinu koja se smatra normalnom za stupanj ekonomskog razvoja na kojemu se Hrvatska nalazi.
More importantly, investment has strengthened and its structure has improved, while government consumption is no longer a major driver of growth.
No još je važnije da su investicije ojačale, a njihova se struktura poboljšala, dok javna potrošnja više nije glavni izvor rasta.
On the external side there is clearly considerable room for stronger and cyclically more stable contribution of exports to growth.
Na vanjskotrgovinskom polju postoji značajan prostor za jači i ciklički stabilniji doprinos izvoza rastu.
However, a review of the experience of countries that have followed an export oriented growth strategy cautions against heavy intervention to promote selected export industries.
No pregled iskustava zemalja koje su primjenjivale strategije izvozno usmjerenog rasta govori protiv jake državne intervencije u poticanju izabranih izvoznih industrija.
This experience also points to the key role of strong domestic competition for sustainable growth.
Ta iskustva također upućuju na ključnu ulogu jake domaće konkurencije i dobrih gospodarskih institucija s ciljem postizanja dugoročno održivog rasta.
If one admits that growth in the long term need not be driven solely by exports and that strong contribution of domestic demand is essential for balanced growth, a key question becomes how the economy adjusts to occasional surges in domestic demand and external deficits.
Ako prihvatimo tezu da izvoz ne treba nužno biti glavni izvor rasta u dugom roku i da snažan doprinos domaće potražnje ima bitno značenje, postavlja se pitanje kako se gospodarstvo prilagođava povremenoj neravnoteži između domaćih i vanjskih izvora rasta.
The conclusion in Section 3, which studies past episodes of current account adjustment, is on the whole encouraging: the Croatian economy has so far reversed current account deficits fairly quickly.
U trećem dijelu teksta proučavaju se epizode prilagođavanja tekućeg računa platne bilance i pokazuje se da je Hrvatska u prošlosti uspijevala relativno brzo preusmjeriti deficite tekućeg računa platne bilance.
This provides at least some assurance that the correction of the external deficit, which widened considerably in 2002 and the first half of 2003, could proceed in a more or less orderly manner, i.e., through slower growth of private consumption, imports and investment on the one side, and a rebound in exports on the other.
To daje određenu nadu da će se visoki vanjski deficiti iz 2002. i prve polovice 2003. godine smanjiti bez većih poremećaja, tj. usporavanjem rasta osobne potrošnje, uvoza i investicija s jedne strane, te povećanjem izvoza s druge strane.
As regards the credit expansion, the assessment in Section 4 is more cautious.
U četvrtom dijelu, u kojemu se analizira brzi rast bankarskih kredita u posljednje tri godine, zaključak je mnogo oprezniji.
The latest lending boom has exceeded a common benchmark for the “safe” expansion of private sector lending.
Rast kredita tijekom 2001. i 2002. godine nadmašio je uobičajeni prag “sigurne” ekspanzije kreditiranja privatnog sektora.
More importantly, the expansion has been almost entirely financed by foreign borrowing, raising concerns about the accumulation of external debt and banking system vulnerability, despite the fact that prudential indicators for the banking sector are at present relatively favourable.
Još više zabrinjava to što je gotovo cjelokupna kreditna ekspanzija od početka 2002. godine financirana inozemnim zaduživanjem, čime je povećana ukupna vanjska zaduženost i ranjivost bankarskog sektora, bez obzira na to što su prudencijalni pokazatelji bankarskog sektora zasada relativno povoljni.
Concluding the paper, Section 5 elaborates on some challenges for macroeconomic policies that are hardly being discussed in Croatia at present.
U zaključnome, petom dijelu teksta razrađuju se neki izazovi makroekonomske politike o kojima se danas u Hrvatskoj malo raspravlja.
In particular, based on the experience of other accession countries, it seems likely that the main challenge in the run-up to the EU accession will be how to handle large capital inflows.
Na temelju iskustava drugih zemalja kandidatkinja iznosi se teza da će glavni makroekonomski izazov pridruživanju Hrvatske EU biti upravljanje velikim kapitalnim priljevima.
What is exactly the record of growth in Croatia in recent years?
Kako se odvijao rast u Hrvatskoj u proteklim godinama?
Has economic growth been sacrificed for the sake of maintaining low inflation and exchange rate stability, as many critics have argued?
Da li je, kako mnogi kritičari tvrde, gospodarski rast bio žrtvovan u ime niske inflacije i stabilnog tečaja?
Has more recently the quality of growth been sacrificed for the sake of temporarily raising the rate of GDP growth through a “boom” in private consumption and public investment?
Da li je posljednjih godina kvaliteta rasta bila žrtvovana radi privremenog stimuliranja stope rasta BDP-a pomoću “buma” osobne potrošnje i javnih investicija?
Or has the growth performance become more sustainable in recent years?
Ili je ekonomski rast u prethodnim godinama postao održiviji?
This section attempts to shed some light on these questions.
Znakovi zdravijeg rasta nakon 2000. godine
The average annual growth rate during this period was 4.2%.
Prosječna godišnja stopa rasta u tom razdoblju bila je 4,2%.
Three points stand out.
Slika 1. navodi na tri zaključka.
• The main source of growth since 1995 has been domestic demand.
• Glavni izvor rasta od 1995. godine bila je domaća potražnja.
Because of weak performance of exports relative to imports, the contribution of the external sector (measured by net exports, that is, exports minus imports of goods and services) was on average negative over this period.
Zbog slabog rasta izvoza u odnosu prema uvozu, doprinos vanjskog sektora (mjeren neto izvozom, tj. izvozom umanjenim za uvoz roba i usluga) bio je u tom razdoblju u prosjeku negativan.
The external sector was a more important source of growth than domestic demand only during the period of weak growth in 1998-2000.
Vanjski sektor bio je važniji izvor rasta od domaće potražnje samo u razdoblju niskog rasta BDP-a od 1998. do 2000. godine.
However, except in 2000, net exports made a positive contribution to growth because of import compression rather than export expansion.
No osim 2000. godine, neto izvoz dao je pozitivan doprinos rastu zbog smanjivanja uvoza, a ne zbog ekspanzije izvoza.
• In 1995 and 1997, the sources of growth were clearly unbalanced.
• U 1995. i 1997. godini izvori rasta očito su bili neuravnoteženi.
However, in both cases the imbalance was corrected in the subsequent year (see Section 3).
No u oba slučaja određena je ravnoteža uspostavljena već sljedeće godine (v. treći dio teksta).
This is not surprising given that private consumption declined by 8% in real terms between 1991 and 1994, and investment by 6.5%.
To ne iznenađuje s obzirom na to da je između 1991. i 1994. godine osobna potrošnja u realnom izrazu pala 8%, a investicije 6,5%.
• In 2002 and the first half of 2003, there was a similar but smaller imbalance between the domestic and external sources of growth.
• U 2002. i prvoj polovici 2003. godine ponovno je došlo do neravnoteže između domaćih i vanjskih izvora rasta, iako u manjem opsegu nego 1995. i 1997. godine.
The issue here is, hence, to what extent this imbalance will be reversed by the end of 2003 and in 2004.
Relevantno pitanje u ovom trenutku jest, dakle, u kojoj će se mjeri usporiti rast domaće potražnje i smanjiti deficit platne bilance do kraja 2003. godine i tijekom 2004. godine.
Data for the third quarter of 2003 and current projections for the full year indicate that adjustment is already underway (see Section 3), so it remains to be seen whether it will be sustained.
Prethodni podaci za treće tromjesečje 2003. godine i tekuće projekcije za cijelu godinu pokazuju da je prilagodba već u tijeku (v. treći dio teksta), pa treba vidjeti u kojem će se opsegu ona nastaviti.
To gain further insight into the question of growth sustainability, Figure 2 decomposes domestic demand growth.
Kako bi se moglo bolje proniknuti u pitanje održivosti ekonomskog rasta, na slici 2. prikazani su izvori rasta domaće potražnje.
One can easily notice changes in the composition of growth between the period 1995-2000 and the period since 2001.
Mogu se jasno primijetiti promjene u izvorima rasta u razdoblju 1995-2000. te u razdoblju nakon 2001. godine.
Thus, while the role of personal consumption as a source of growth has been on average more or less constant, government consumption has played a significantly smaller role as a source of growth since 2001.
Dok je uloga osobne potrošnje kao izvora rasta u prosjeku ostala manje-više nepromijenjena, uloga javne potrošnje u poticanju rasta značajno se smanjila nakon 2001. godine.
Another positive development has been a strong revival of investment since 2001, in particular after negative contributions to GDP growth in 1999 and 2000.
Druga pozitivna promjena jest snažan oporavak investicija nakon 2001. godine, posebno nakon negativnog doprinosa rastu BDP-a 1999. i 2000. godine.
Changes in GDP shares of aggregate demand components also suggest that the pattern of growth may have become more sustainable in the past few years.
Promjene udjela komponenti agregatne potražnje u BDP-u također upućuju na zaključak da je ekonomski rast u proteklih nekoliko godina postao održiviji.
Figure 3 (left panel) indicates that the rising share of private consumption since 2000 reflects a recovery from a trough in 1999.
Slika 3. (lijevi dio) pokazuje da povećanje udjela osobne potrošnje u BDP-u nakon 2000. godine odražava oporavak nakon velikog pada tog udjela između 1997. i 1999. godine.
In fact, the share of private consumption in the first half of 2003 (about 61% of GDP) was lower than in 1995 (64% of GDP).
Zapravo, udio osobne potrošnje u prvoj polovici 2003. godine (oko 61% BDP-a) bio je niži negoli 1995. godine (64% BDP-a).
By comparison, the average share of private consumption in GDP for a sample of the 23 largest emerging market economies during 1980-2002 was 73% (in the Czech Republic, Hungary and Poland, from 71-75%).
Za usporedbu, prosječni udio osobne potrošnje u BDP-u u 23 najveće zemlje s tržištima u nastajanju tijekom 1980-2002. godine bio je 73% (u Češkoj, Mađarskoj i Poljskoj 71-75%).
Thus, rather than being excessive, one could argue that private consumption in Croatia has yet to catch up with a level that can be considered normal at this stage of economic development.
Dakle, može se tvrditi da osobna potrošnja tek treba dosegnuti razinu koja je normalna za stupanj ekonomskog razvoja na kojemu se Hrvatska trenutačno nalazi.
Figure 3 also makes clear the decline in the share of government consumption (from 28% of GDP in 1999 to 22% since 2002), and the sharp increase in the share of investment.ii
Slika 3. također jasno pokazuje da je nakon 1999. godine naglo pao udio javne potrošnje u BDP-u, te da je udio investicija znatno porastao.
Changes in the structure of investment have also been encouraging.
Promjene u strukturi investicija također su ohrabrujuće.
Between 1996 and 2001, the share of private investment rose from 72% to 77% of the total, while that of public investment fell from 28% to 23%.
Između 1996. i 2001. godine udio privatnih investicija u ukupnima povećao se sa 72 na 77%, dok je udio javnih investicija pao.
Furthermore, the share of equipment rose, indicating a shift to a more growth-oriented structure of investment (Figure 4).
Nadalje, povećao se udio opreme, a pao udio građevinskih objekata u ukupnim investicijama, što upućuje na zaokret prema strukturi investicija koja u dugom roku osigurava brži rast produktivnosti (sl.
Thus, Croatia also has to catch up - rather than slow down - as regards the rate of investment.
Dakle, može se očekivati da će se tijekom daljnjeg razvoja stopa investiranja u Hrvatskoj povećati a ne smanjiti.
A final point to note is that Croatia's exports of services have become larger than its exports of goods since 2001.
U vezi s vanjskim sektorom treba naglasiti da je nakon 2001. godine izvoz usluga u Hrvatskoj postao veći od izvoza dobara.
Thus, focusing on merchandise exports, which have stagnated at about $4.5 billion per year since 1995, ignores the other, much more dynamic half of Croatia's total exports - that of services.
Dakle, analize koje se bave samo izvozom roba, koji od 1995. godine stagnira na oko 4,5 milijardi dolara godišnje, zanemaruju mnogo dinamičniju komponentu ukupnog hrvatskog izvoza, a to su usluge.
And when exports of services are taken into account, the share of exports of goods and services in GDP has increased significantly in recent years, rising from under 40% of GDP in 1998 to 46% in 2002.
A kada se uzmu u obzir i usluge, očito je da udio izvoza dobara i usluga u BDP-u značajno raste posljednjih godina, tj. sa 40% BDP-a u 1998. godini na 46% u 2002. godini.
Since Croatia's exports are highly correlated with imports, the share of imports has also increased, but by less than the share of exports.
Kako je hrvatski izvoz snažno koreliran s uvozom, porastao je i udio ukupnog uvoza, no manje od udjela ukupnog izvoza.
In summary, recent macroeconomic performance points to several signs of healthier growth since 2000.
Zaključno, novija makroekonomska kretanja pokazuju nekoliko naznaka zdravijeg rasta nakon 2000. godine.
In particular, there has been an improvement in the structure of domestic demand.
Posebno valja istaknuti poboljšanje strukture domaće potražnje.
If these trends are sustained, growth will have firmly shifted towards a healthier pattern.
Ako se ti trendovi nastave, struktura ekonomskog rasta trajno će se poboljšati.
This growth pattern is fairly typical of emerging market economies and has been also observed in successful EU accession countries over the past few years.
Takva su kretanja tipična za nove tržišne privrede, a postoje i u zemljama koje se pridružuju EU.
Changing views on export-oriented growth
Treba li Hrvatskoj strategija rasta zasnovana na izvozu?
Despite indications that growth trends in Croatia are on the whole becoming sounder, it is worth asking whether growth could be accelerated through greater reliance on exports in the medium term.
Usprkos naznakama da se ekonomski rast u Hrvatskoj posljednjih godina temelji na zdravijim osnovama, valja se upitati može li se on većim oslanjanjem na izvoz u srednjem roku ubrzati.
This question is also relevant in other Central and East European countries.
To je pitanje važno i za ostale zemlje u središnjoj i istočnoj Europi.
With relatively low inflation, stronger growth and improving prospects of EU accession, a key challenge has become the need to develop a policy environment that will facilitate faster catching up with EU countries.
Uz relativno nisku inflaciju, snažniji rast i skoro pristupanje EU, glavni izazov za ekonomsku politiku postala je potreba da se razvije gospodarsko i institucionalno okruženje koje će olakšati brže dostizanje zemalja EU-a.