natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There are plenty of digital opportunities waiting to be unlocked to benefit European citizens and companies.
Brojne mogućnosti digitalnog društva koje bi koristile europskim građanima i poduzećima i dalje su neiskorištene.
From shopping or studying online, to paying bills or using public services over the Internet – the Web is the answer, if the right conditions are in place.
Ako su ispunjeni potrebni uvjeti, na internetu je moguće kupovati, studirati, plaćati račune i koristiti se javnim uslugama.
This is the conclusion of a new Digital Economy and Society Index developed by the European Commission and released today.
Taj se zaključak iznosi u novom, danas objavljenom Indeksu digitalnog gospodarstva i društva Europske komisije.
Data shows that the picture of how digital countries are varies across the EU and that borders remain an obstacle to a fully-fledged Digital Single Market – one of the top priorities of the Juncker Commission.
Podatci pokazuju da se stupanj digitaliziranosti država Europske unije razlikuje, a granice su i dalje prepreka dovršenju istinskog jedinstvenog digitalnog tržišta – jednom od glavnih prioriteta Junckerove Komisije.
The new tool presented today gives snapshots, per country, of connectivity (how widespread, fast and affordable broadband is), Internet skills, the use of online activities from news to shopping, how key digital technologies (e-invoices, cloud services, e-commerce, etc) and digital public services such as e-government and e-health are developed.
U Indeksu su po zemljama razvrstani sažeti podatci o internetskoj povezanosti (raširenost, brzina i financijska dostupnost širokopojasnog interneta), vještinama služenja internetom, upotrebi internetskih aktivnosti od praćenja novosti do kupnje, razvoju ključnih digitalnih tehnologija (elektronički računi, usluge u oblaku, e-trgovina itd.) te javnim digitalnim uslugama poput e-uprave i e-zdravstva.
The data is mostly from 2013 and 2014 and gives an overview of how digital Europe is, including rankings of the top digital performers.
Podatci se uglavnom odnose na 2013. i 2014. i prikazuju stupanj digitaliziranosti Europe, uključujući i zemlje s najboljim rezultatima.
These are the main findings of the Digital Economy and Society Index:
Najvažniji nalazi u Indeksu digitalnog gospodarstva i društva su sljedeći:
- Digital experience depends on the country you are in – as performance varies from digital top players such as Denmark (0.68 digital performance score out of 1) to lower-performance countries such as Romania (0.31 digital performance score).
– Stupanj digitaliziranosti ovisi o zemlji – rezultati najboljih igrača, poput Danske (stupanj digitaliziranosti 0,68 na ljestvici do 1), razlikuju se od slabijih država, poput Rumunjske (stupanj digitaliziranosti 0,31).
Detailed information can be found in the country sheets.
Podrobni podatci navode se na stranicama svake države.
- A majority of Europeans use the Internet on a regular basis: 75% in 2014 (72% in 2013), ranging from 93% in Luxembourg to 48% in Romania.
– Većina Europljana redovito se koristi internetom: 75 % u 2014. (72 % u 2013.), od 93 % u Luksemburgu do 48 % u Rumunjskoj.
- Europeans are eager to access audiovisual content online: 49% of Europeans who go online have played or downloaded games, images, films or music.
– Europljani žele pristup audiovizualnim sadržajima putem interneta: 49 % Europljana koji se koriste internetom igrali su igre na internetu ili s interneta preuzimali igre, slike, filmove ili glazbu.
39% of households that have a TV watch video on demand.
39 % kućanstava koja imaju TV prijamnik gledaju video na zahtjev.
- Small and medium sized businesses (SMEs) face barriers with e-commerce: only 15% of SMEs sell online - and of that 15%, fewer than half do so across borders.
– Mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) suočavaju se s preprekama u e-trgovini: samo 15 % MSP-ova prodaje na internetu, a među njima manje od polovine prodaje preko granica.
- Digital public services are an everyday reality in some countries but almost non-existent in others: 33% of European Internet users have used online forms to send information to public authorities, ranging from 69% in Denmark to 6% in Romania.
– Javne digitalne usluge u nekim su državama dio svakodnevnice, a u drugima gotovo uopće ne postoje: 33 % korisnika interneta u Europi slale su podatke tijelima vlasti putem internetskih obrazaca, od 69 % u Danskoj do 6 % u Rumunjskoj.
26% of general practitioners in Europe use e-prescriptions to transfer prescriptions to pharmacists over the Internet, but this varies from 100% in Estonia to 0% in Malta.
26 % europskih liječnika opće prakse recepte ljekarnicima dostavlja putem internetske usluge e-recepti, no ta se stopa razlikuje od 100 % u Estoniji do 0 % na Malti.
These figures show Europe is going digital, and Europeans enjoying great new services.
„Ti podatci pokazuju da se Europa digitalizira, a Europljanima su dostupne izvrsne nove usluge.
The vast majority of Europeans are going online: citizens want to access online content, we need to make it easier for them.
Velika većina Europljana koristi se internetom: građani žele pristupati internetskim sadržajima, a mi im to moramo olakšati.
A Digital Single Market can give them wider access, help businesses innovate and grow, and boost trust in online services like e-government or banking.
Jedinstvenim digitalnim tržištem može im se osigurati bolji pristup, poduzećima pomoći pri inovacijama i rastu te povećati povjerenje u internetske usluge poput e-uprave ili bankarstva.
The European Commission will help make it happen."
Europska komisija pomoći će u ostvarivanju tog cilj,”
Günther H. Oettinger, Commissioner for the Digital Economy and Society, said: "
Günther H. Oettinger, povjerenik za digitalnu ekonomiju i digitalno društvo izjavio je: „
The Digital Index shows how radically people have changed the way they watch films: they still follow their favourite series on TV but a considerable number - 40% - watches also video on demand and films online.
Digitalni indeks pokazuje kako se korjenito promijenio način gledanja filmova: gledatelji svoje omiljene serije i dalje prate na TV prijamnicima, ali ih znatan postotak (40 %) gleda i video na zahtjev i filmove na internetu.
We need to adapt to citizens' needs and we have to think about adapting our policy."
Trebamo se prilagoditi potrebama građana i razmisliti o prilagodbi naše politike.”
The Digital Index is particularly relevant as the European Commission prepares its Digital Single Market strategy, to be unveiled in May.
Digitalni indeks posebno je mjerodavan za pripremu strategije Europske komisije Jedinstveno digitalno tržište koja će se objaviti u svibnju.
The strategy aims to create the right conditions for European citizens and companies to make better use of the great opportunities of digital technology across borders.
Cilj je strategije stvoriti uvjete koji će europskim građanima i poduzećima omogućiti bolje prekogranično iskorištavanje velikih mogućnosti koje nudi digitalna tehnologija.
By creating a Digital Single Market, Europe can generate up to €250 billion in additional growth, and hundreds of thousands of new jobs, in the next five years.
Uspostavom jedinstvenog digitalnog tržišta Europa tijekom sljedećih pet godina može ostvariti i do 250 milijardi eura dodatnog rasta i otvoriti stotine tisuća novih radnih mjesta.
The Digital Economy and Society Index (DESI) is presented today at the Digital4EU forum in Brussels (speech of Vice-President Ansip @Ansip_EU – speech of Commissioner Oettinger @GOettingerEU (afternoon) – audiovisual coverage will be available).
Indeks digitalnog gospodarstva i društva (DESI) predstavlja se danas na forumu Digital4EU u Bruxellesu (govor potpredsjednika Ansipa @Ansip_EU– govor povjerenika Oettingera @GOettingerEU (popodne), a bit će dostupno i audiovizualno praćenje).
The Index combines more than 30 indicators and uses a weighting system to rank each country based on its digital performance.
Indeks objedinjuje više od 30 pokazatelja, a svaka se država sustavom pondera rangira u skladu sa svojim stupnjem digitaliziranosti.
It is the analytical tool providing the raw material for the rollout of the Digital Single Market strategy.
Riječ je o analitičkom instrumentu kojim se dobivaju ulazni podatci za uvođenje strategije jedinstvenog digitalnog tržišta.
To calculate a country's overall score, each set and subset of indicators were given a specific weighting by European Commission experts.
Pri izračunu ukupnog rezultata za svaku zemlju stručnjaci Europske komisije odredili su za svaki skup i podskup pokazatelja određeni ponder.
Connectivity and digital skills ('human capital'), considered as foundations of the digital economy and society, each contribute 25% to the total score (maximum digital performance score is 1).
Povezanost i digitalne vještine („ljudski kapital”), koji se smatraju temeljima digitalnog gospodarstva i društva, pridonose ukupnom rezultatu s po 25 % (najviši stupanj digitaliziranosti iznosi 1).
Integration of digital technology accounts for 20%, since the use of ICT by the business sector is one of the most important drivers of growth.
Integracija digitalne tehnologije čini 20 % jer je upotreba IKT-a u poslovnom sektoru jedan od najvećih pokretača rasta.
Finally, online activities ('use of Internet') and digital public services each contribute 15%.
Na kraju, internetske aktivnosti („upotreba interneta”) i javne digitalne usluge svaki zasebno pridonose s po 15 %.
The DESI online tool is flexible and allows users to experiment with different weightings for each indicator and see how this impacts overall rankings.
Internetski alat DESI fleksibilan je i korisnicima omogućuje eksperimentiranje s različitim ponderima za svaki pokazatelj i praćenje njihova utjecaja na ukupni poredak.
The new data included in today’s DESI will contribute to the Digital Agenda Scoreboard, which the European Commission publishes annually to assess how countries are progressing towards the targets set in the Digital Agenda for Europe.
Novi podatci iz danas objavljenog indeksa DESI koristit će se i u Barometru Digitalne agende koji Europska komisija objavljuje svake godine radi ocjene napretka država u ostvarivanju ciljeva utvrđenih u Digitalnoj agendi za Europu.
The next Digital Agenda Scoreboard report is expected in summer 2015.
Sljedeći Barometar Digitalne agende očekuje se u ljeto 2015.
IP/15/4475
IP/15/4475
Brussels, 25 February 2015
Brisel, 25 veljača 2015
Today the Commission published its fifth assessment of the functioning of the visa-free scheme with Albania, Bosnia and Herzegovina, the former Yugoslav Republic of Macedonia, Montenegro and Serbia.
Komisija je danas objavila svoju petu ocjenu funkcioniranja bezviznog režima s Albanijom, Bosnom i Hercegovinom, bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom, Crnom Gorom i Srbijom.
The fifth post visa liberalisation report on the Western Balkans shows that more measures are necessary to maintain the integrity of the visa-free scheme and to address potential abuses of the EU asylum system.
Iz petog izvješća nakon provedbe procesa liberalizacije viznog režima za zemlje zapadnog Balkana proizlazi da je potrebno više mjera za održavanje integriteta bezviznog režima te za rješavanje mogućih zlouporaba sustava azila EU-a.
"The European Commission remains committed to maintaining visa-free travel for citizens of the Western Balkans countries.
„Europska komisija i dalje je predana održavanju bezviznog režima putovanja za državljane zemalja zapadnog Balkana.
The benefits of visa liberalisation have been very visible in terms of enhancing people-to-people contacts and business opportunities.
Rezultati liberalizacije viznog režima jako su vidljivi u pogledu poticanja kontakata među ljudima i poslovnih mogućnosti.
However, the misuse of the visa-free travel scheme for seeking asylum in the EU must be addressed systematically and through proper allocation of resources.
Međutim, zlouporaba režima putovanja bez vize u svrhu traženja azila u EU-u mora se riješiti sustavno i prikladnom raspodjelom sredstava.
Our report formulates a set of recommendations to tackle the push and pull factors of irregular migration so I, therefore, strongly call for the full support and engagement of all participating countries",said Dimitris Avramopoulos, Commissioner for Migration, Home Affairs and Citizenship.
U našem se izvješću iznosi niz preporuka za rješavanje poticajnih čimbenika i čimbenika za privlačenje koji su odgovorni za nezakonitu migraciju te stoga iskreno pozivam na potpunu potporu i suradnju svih država sudionica”, rekao je Dimitris Avramopoulos, povjerenik za migracije, unutarnje poslove i građanstvo.
Main findings
Glavni zaključci
Asylum abuse by citizens of the visa-free countries in the Western Balkans remains a considerable concern.
Zlouporaba azila od strane državljana zemalja zapadnog Balkana koji putuju bez vize i dalje predstavlja veliki problem.
The number of asylum applications submitted in the EU and Schengen-associated countries by nationals of the five visa-free Western Balkan countries has been steadily rising since visa liberalisation was achieved, peaking in 2013 at 53 705 applications.
Broj zahtjeva za azil u EU-u i zemljama pridruženima Schengenu koje su podnijeli državljani pet zemalja zapadnog Balkana koji putuju bez vize polako raste nakon uvođenja liberalizacije viznog režima, a vrhunac doseže 2013. s 53 705 zahtjeva.
Figures for the first nine months of 2014 are 40 % higher than for the same period of 2013.
U prvih devet mjeseci 2014. brojke su 40 % više nego u istom razdoblju u 2013.
At the same time, the asylum recognition rate across the EU and Schengen-associated countries continued to fall for all Western Balkan visa-free citizens, indicating that the overwhelming majority of applications remained manifestly unfounded.
Istovremeno stopa priznavanja zahtjeva za azil u EU-u i zemljama pridruženima Schengenu nastavila se smanjivati za sve državljane zemalja zapadnog Balkana kojima nije potrebna viza, iz čega proizlazi da je velika većina zahtjeva očito i dalje neutemeljena.
The recognition rate was 3.7 % for Montenegrin citizens, 2.7 % for Serbian citizens, and 1 % for nationals of the former Yugoslav Republic of Macedonia.
Stopa priznavanja iznosila je 3,7 % za državljane Crne Gore, 2,7 % za državljane Srbije te 1 % za državljane bivše jugoslavenske republike Makedonije.
Meanwhile, 8.1 % of Albanian applicants and 5.9 % of citizens of Bosnia and Herzegovina received international protection in the EU and Schengen-associated countries in 2013.
Dok je 8,1 % podnositelja zahtjeva iz Albanije te 5,9 % državljana Bosne i Hercegovine dobilo međunarodnu zaštitu u EU-u i zemljama pridruženima Schengenu u 2013.
Serbian citizens remained the largest group of Western Balkan visa-free asylum-seekers in the EU and Schengen-associated countries (42 % in 2013), followed by citizens of the former Yugoslav Republic of Macedonia and Albania (21 % each), citizens of Bosnia and Herzegovina (14 %) and citizens of Montenegro (2 %).
Državljani Srbije i dalje su najbrojnija skupina tražitelja azila iz zemalja Zapadnog Balkana obuhvaćenih bezviznim režimom u EU-u i u zemljama pridruženima Schengenu (42 % u 2013.), zatim slijede državljani bivše jugoslavenske republike Makedonije i Albanije (21 % svaka), državljani Bosne i Hercegovine (14 %) i državljani Crne Gore (2 %).
Germany remains the largest recipient of Western Balkan visa-free asylum applications, with an increased share of the Western Balkan intake (from 12 % in 2009 to 75 % in the first nine months of 2014).
Njemačka je i dalje zemlja koja zaprimi najveći broj zahtjeva za azil iz zemalja zapadnog Balkana obuhvaćenih bezviznim režimom, s porastom udjela tražitelja azila iz zemalja zapadnog Balkana (s 12 % u 2009. na 75 % u prvih devet mjeseci 2014.).
Main recommendations
Glavne preporuke
Each Western Balkan visa-free country must be able to show a sustained downward trend in the number of unfounded asylum applications submitted in EU Member States.
Svaka zemlja zapadnog Balkana obuhvaćena bezviznim režimom putovanja mora biti u stanju pokazati održivi silazni trend broja neutemeljenih zahtjeva za azil podnesenih u državama članicama EU-a.
The Commission recommends that each visa-free Western Balkan country take resolute action to address the push factors of irregular migration to the EU:
Komisija predlaže da svaka zemlja zapadnog Balkana obuhvaćena bezviznim režimom putovanja poduzme odlučne mjere za rješavanje problematike poticajnih čimbenika koji uzrokuju nezakonitu migraciju u EU:
· Increase targeted assistance to minority populations, in particular those of Roma ethnicity;
· povećanje ciljane potpore manjinskom stanovništvu, posebno Romima;
Strengthen operational cooperation and information exchange on border management, migration, asylum and readmission with EU Member States, the Commission and Frontex, Europol and EASO;
jačanje operativne suradnje i razmjene informacija o upravljanju granicama, migraciji, azilu i ponovnom prihvatu s državama članicama EU-a, Komisijom i Frontexom, Europolom i EASO-m;
Investigate facilitators of irregular migration, and prosecute those who enable the abuse of the visa-free scheme;
istraživanje o posrednicima u nezakonitoj migraciji i kazneni progon osoba koje omogućuju zlouporabu bezviznog režima;
Strengthen border controls in strict compliance with citizens’ fundamental rights;
jačanje graničnih kontrola uz strogo poštovanje temeljnih prava građana;
Enhance targeted information and awareness campaigns aimed at further clarifying to citizens the rights and obligations of visa-free travel.
povećanje ciljanih informacija i kampanja za podizanje svijesti kako bi se građanima dodatno objasnila prava i obveze povezani s putovanjem bez vize.
The Commission also recommends that the most-affected EU Member States and Schengen-associated countries take steps to address the pull factors of irregular migration.
Komisija ujedno predlaže da najviše pogođene države članice EU-a i zemlje pridružene Schengenu poduzmu mjere za rješavanje problematike čimbenika privlačenja na nezakonite migracije.
They should consider the following:
Trebale bi razmotriti sljedeće:
Streamlining asylum procedures for the citizens of the five visa-free Western Balkan countries, for example, by having more staff assess asylum cases in peak periods or by establishing an accelerated procedure that enables the swift processing of applications at peak times or for citizens of particular countries;
Usklađivanje postupka priznavanja azila za državljane pet zemalja zapadnog Balkana obuhvaćenih bezviznim režimom putovanja , na primjer, angažiranjem većeg broja zaposlenika koji ocjenjuju zahtjeve za azil u razdobljima najveće gužve ili uspostavom ubrzanog postupka kojim se omogućuje brza obrada zahtjeva u razdobljima najveće gužve ili za državljane određenih zemalja;
A more cautious and selective use of cash benefits, such as pocket money and financial return assistance, to reduce the financial incentives for asylum abuse;
Oprezniju i selektivniju dodjelu novčanih naknada u gotovini, kao što su džeparac i financijska pomoć za povratak radi smanjenja financijskih poticaja za zlouporabu azila;
Organising high-level visits to the countries concerned and information campaigns, in cooperation with local NGOs and municipalities;
Organizaciju posjeta visoke razine dotičnim zemljama te informacijske kampanje u suradnji s lokalnim nevladinim organizacijama i općinama;
Strengthening operational cooperation and information exchange, including through liaison officers, with the authorities of the countries concerned.
Jačanje operativne suradnje i razmjene informacija putem službenika za vezu s vlastima dotičnih zemalja.
The former Yugoslav Republic of Macedonia, Montenegro and Serbia joined the EU's visa-free regime in December 2009 (IP/09/1852); Albania and Bosnia and Herzegovina in November 2010 (MEMO/10/548).
Bivša jugoslavenska Republika Makedonija, Crna Gora i Srbija pristupile su EU-ovu bezviznom režimu u prosincu 2009. (IP/09/1852); Albanija i Bosna and Hercegovina u studenome 2010. (MEMO/10/548).
Following visa liberalisation, some EU Member States experienced an increase in unfounded asylum applications lodged by nationals of the visa-exempted Western Balkan countries.
Nakon liberalizacije viznog režima u nekim državama članicama EU-a došlo je do porasta neutemeljenih zahtjeva za azil koje su podnijeli državljani pet zemalja zapadnog Balkana koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize.
To prevent risks of misuse of the visa-free scheme, the Commission put in place a mechanism to monitor the implementation of the measures taken by the Western Balkan countries towards addressing potential abuses.
Radi sprečavanja rizika zlouporabe bezviznog režima Komisija je uspostavila mehanizam za praćenje provedbe mjera koje su poduzele zemlje zapadnog Balkana kako bi riješile problem potencijalne zlouporabe.
Post-visa liberalisation reports aim at ensuring the sustained implementation of the commitments undertaken by the Western Balkan countries prior to the lifting of the visa requirement.
Izvješća o praćenju nakon liberalizacije viznog režima imaju u cilju osigurati održivu provedbu obveza koje su preuzele zemlje zapadnog Balkana prije ukidanja obveze posjedovanja vize.
Today's report is the fifth of its kind since 2011.
Današnje izvješće peto je po redu takve vrste od 2011.
Reports are prepared on the basis of on-spot visits by Commission and Member State experts to verify the progress and quality of reforms relating to the visa-free scheme.
Izvješća se pripremaju na temelju terenskih posjeta Komisije i stručnjaka iz država članica radi utvrđivanja napretka i kvalitete reformi povezanih s bezviznim režimom.
They also draw upon reports by each Western Balkan country on the steps taken to address irregular migration, as well as analysis from Frontex, Europol, the European Asylum Support Office (EASO) on the latest trends in border control, irregular migration and asylum.
Ujedno se temelje na izvješćima svake zemlje zapadnog Balkana o mjerama poduzetima za rješavanje problematike nezakonite migracije, kao i na analizama Frontexa, Europola, Europskog potpornog ureda za azil (EASO) o najnovijim trendovima u području granične kontrole, nezakonite migracije i azila.
In addition to the regular post-visa liberalisation reports, the EU also introduced a general mechanism allowing, under exceptional conditions, for the temporary reintroduction of the visa requirement for citizens of third countries benefiting from a visa waiver with the EU (MEMO/13/784).
Uz redovita izvješća nakon liberalizacije viznog režima, EU je uveo opći mehanizam kojim se omogućuje, pod iznimnim uvjetima, ponovno privremeno uvođenje obveze posjedovanja vize za državljane trećih zemalja za koje je ukinuta obveza posjedovanja vize za EU (MEMO/13/784).
This mechanism does not target any specific third country or region, but applies equally to all countries that benefit or will benefit from visa-free travel to the EU in the future – it therefore also applies to the Western Balkans countries.
Taj mehanizam nije usmjeren na neku određenu treću zemlju ili regiju, već se primjenjuje jednako na svezemlje koje jesu ili će u budućnosti biti obuhvaćene bezviznim režimom putovanja u EU te se stoga primjenjuje i na zemlje zapadnog Balkana.
No Member State has ever requested the activation of this visa suspension mechanism.
Nijedna država članica nikada nije zatražila aktivaciju tog mehanizma privremene obustave izuzeća od viza.
Latest developments
Nedavna događanja
In recent months, the EU faced a considerable increase in irregular migration from Kosovo, via Serbia, to several EU Member States.
Proteklih mjeseci EU se suočio sa znatnim porastom nezakonite migracije iz Kosova preko Srbije u nekoliko država članica EU-a.
The Commission is currently conducting a visa liberalisation dialogue with Kosovo and will continue to work with its Government to address the push factors of this recent migratory episode.
U tijeku je dijalog Komisije s Kosovom o liberalizaciji viznog režima te će se nastaviti suradnja s vladom Kosova za rješavanje problematike poticajnih čimbenika koji su doveli do tog nedavnog slučaja migracije.