natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The process of EU accession has also brought to the surface a number of challenges facing interest groups from Croatia in their adaptation to a new, more demanding and dynamic environment for interest representation and lobbying at EU level.
Proces pristupanja EU ujedno je iznio na vidjelo niz izazova s kojima se suočavaju interesne skupine iz Hrvatske u prilagodbi na novo, znatno zahtjevnije i dinamičnije okruženje za zastupanje interesa i lobiranje.
As in other countries of Central and Eastern Europe (Perez-Solorzano, 2005), there is still a pronounced lack of clear strategies, skills and organisation, lack of understanding of the rules and standards for interest representation developed in Western democracies, and finally the lack of understanding of the concept of lobbying and the possibilities it may provide.
Kao i u drugim zemljama srednje i istočne Europe (PerezSolorzano, 2005), još uvijek postoji nedostatak jasnih strategija, vještina i organiziranosti, nerazumijevanje pravila i standarda zastupanja interesa razvijenih u zapadnim demokracijama i neshvaćanje koncepta lobiranja i mogućnosti što ih ono pruža.
This is mostly due to the old patterns of behaviour and mindset characterised by passivity and expectations that the Government will offer solutions for certain social problems (Bežovan, 2004).
Uvelike prevladavaju stari načini ponašanja i mentalitet koji karakterizira pasivnost i očekivanja da država ponudi rješenja određenih društvenih problema (Bežovan, 2004).
Even business actors, often considered an avant-garde of sectoral interest representation, often meet difficulties in building fundamental lobbying skills (IMO, 2004).
Čak se i poslovni akteri, koji se obično smatraju avangardom sektorskog zastupanja interesa, nerijetko suočavaju s poteškoćama u izgradnji temeljnih lobističkih vještina (IMO, 2004).
Responding to the need to change the patterns of action, adopt new strategies and develop modern lobbyist skills, interest groups with stronger financial and human resources focused on strengthening communication, networking and exchange of know-how with their partner organisations from the EU, gradually developing a more proactive attitude towards decision-making processes at the EU level.
Kao odgovor na potrebu promjene ponašanja, usvajanja novih strategija djelovanja i razvoja modernih lobističkih vještina, interesne skupine sa snažnijim financijskim i ljudskim potencijalima uvelike su se usmjerile na jačanje komunikacije, umrežavanja i razmjenu knowhowa sa svojim partnerskim organizacijama iz EU, postupno razvijajući proaktivniji stav prema procesima odlučivanja na razini EU.
Possibilities and constraints of national channels of influence
Mogućnosti i ograničenja nacionalnih kanala utjecaja
In the beginning of the nineties, at the very start of the process of political and socio-economic transition, the only legitimate representatives of the interests of Central and Eastern Europe in the EU were national governments and parliaments.
Početkom devedesetih, na samom startu procesa političke i socio-ekonomske tranzicije, jedini legitimni predstavnici interesa država srednje i istočne Europe na razini EU bile su nacionalne vlade i parlamenti.
Clearly, state institutions were the most important channels of influence of interest groups on the EU decision-making processes - since they had at their disposal more advanced communication networks and are key interlocutors with the EU institutions during the accession negotiations process and the process of legislative adjustments.
Državne institucije neosporno su među najvažnijim kanalima utjecaja interesnih skupina na procese odlučivanja u EU jer raspolažu naprednijim komunikacijskim mrežama, a i ključni su sugovornici institucija EU u pregovorima o pristupanju i usklađivanju odnosno izmjenama zakonodavstva.
As for lobbying in the EU accession negotiations of Croatia, interest groups face several problems which make difficult the choice of national state bodies as adequate channels of influence on the outcome of the negotiations process.
Kad je riječ o lobiranju u procesu pregovora o pristupanju Hrvatske EU, interesne se skupine suočavaju s nekoliko problema koji otežavaju “prohodnost” nacionalnih državnih tijela kao odgovarajućih kanala utjecaja na ishod procesa pregovora.
The composition of these groups is made public only after the official start of the screening process of individual chapters - on the day of the explanatory screening session in Brussels.
Pristup i potencijalni utjecaj zainteresiranih interesnih skupina na proces pregovora uvelike je otežan i ambiciozno postavljenim ciljem Vlade za ulazak Hrvatske u EU.
The access and potential influence of interest groups on the negotiations process is largely made difficult by an ambitious target date of the EU accession set by the Government, which implies an accelerated dynamics of negotiations and absence of public debate on specific negotiating positions.
Posljedica toga je jači naglasak na žurnosti i ubrzanom tijeku pregovora te izostanak javnih rasprava o pojedinim pregovaračkim stajalištima.
This reflects the aspiration of the Government for the legitimacy resulting from the expected satisfaction of key actors in society and citizens by the final outputs of negotiations (output legitimacy), and its indifference to input legitimacy - which would be based on participation and contribution of a wider circle of interested organisations in the process of the accession negotiations.
To implicira težnju Vlade prema legitimitetu koji proizlazi iz očekivanog zadovoljstva ključnih društvenih aktera i građana ostvarenim rezultatom pregovora (output legitimacy), odnosno nesklonost legitimitetu koji bi se temeljio na sudjelovanju i doprinosu šireg kruga zainteresiranih organizacija u procesu pristupnih pregovora (input legitimacy).
The predominant focus on national government institutions and diplomatic representations as possible channels of influence at the EU level is rather paradigmatic also for other countries of Central and Eastern Europe that have recently acceded or are on the path to gaining full-fledged EU membership.
Usmjerenost na nacionalne vladine institucije i diplomatska predstavništva kao na moguće kanale utjecaja i lobiranja na razini EU još je uvelike paradigmatična za Hrvatsku, ali i za ostale zemlje srednje i istočne Europe koje su tek ušle ili su na putu ulaska u punopravno članstvo Unije.
In the context of lobbying for Croatian interests in the EU, the dominance of diplomatic communication channels might be justified by the present level of integration of Croatia into the EU structures, which does not provide sufficient incentives for a wider involvement and the use of all available channels of influence.
U kontekstu lobiranja za hrvatske interese u EU, dominantnost diplomatskih komunikacijskih putova može se donekle opravdati sadašnjim stupnjem integriranosti Hrvatske u strukture Unije, koji još uvijek ne daje dovoljno poticaja za širi angažman i iskorištenje svih raspoloživih kanala utjecaja.
The research conducted by the agency Burson-Marsteller among the high officials of the European Commission, members of the European Parliament and representatives of the permanent missions of EU member states to the EU showed that these institutions attach little importance to the lobbying of the governments of non-member countries (Burson-Marsteller, 2005).
Istraživanje koje je agencija Burson Marsteller provela među visokim dužnosnicima Europske komisije, članovima Europskog parlamenta te predstavnicima stalnih misija država članica pri EU pokazalo je da te institucije pridaju vrlo mali značaj lobiranju vlada zemalja nečlanica Unije (Burson-Marsteller, 2005).
The findings of this research are important because they show that the potential influence of governments outside the EU is very limited and interest groups can hardly rely on them to represent their interests at the EU level.
Rezultati tog istraživanja su važni jer pokazuju da je potencijal utjecaja vlada država izvan EU vrlo ograničen i da se interesne skupine teško mogu osloniti isključivo na njih u zastupanju svojih interesa.
In doing so, the possibilities and constraints of lobbying for political and economic interests should be taken into account.
Pritom treba razlikovati mogućnosti i prepreke koje podrazumijeva lobiranje za političke i gospodarske interese.
According to the position of the key representatives of the European Commission in Croatia (Wunenburger, 2005), lobbying for political interests in the pre-accession period is effective only if it is supported by well-supported data on the real reforms made in the field of the adoption of EU standards, real achievements and potential for future EU membership.
Prema stajalištu dužnosnika Europske komisije u Hrvatskoj (Wunenburger, 2005), lobiranje za političke interese u pretpristupnom razdoblju učinkovito je samo ako je potkrijepljeno dobro argumentiranim podatcima o realnom stanju u procesu reformi i usvajanja europskih standarda odnosno stvarnih dosega i potencijala za buduće članstvo u EU.
On the other hand, diplomatic lobbying for economic interests often causes doubts about the selection of priorities for realisation of particular Croatian economic interests, without real analysis and objective criteria which might justify privileged access of different private enterprises and interests.
Diplomatsko pak lobiranje za gospodarske interese nerijetko izaziva nedoumice vezane za odabir prioriteta u realizaciji pojedinih hrvatskih gospodarskih interesa, bez pravih analiza i objektivnih kriterija koji bi opravdali povlašteni pristup pojedinih privatnih poduzeća i interesa.
Opening interest representation offices in Brussels
Otvaranje interesnih predstavničkih ureda u Bruxellesu
A growing trend of opening interest representation offices in the EU headquarters indicates the development of a new “parallel diplomacy”, new forms of direct representation of interests of various sectors and actors in society.
Sa sve jačim trendom otvaranja interesnih predstavničkih ureda u sjedištu Unije počinje se, uz već postojeće diplomatske kanale, razvijati nova, tzv. paralelna diplomacija, novi oblici izravnog zastupanja interesa različitih sektora i društvenih aktera.
The Croatian Chamber of Economy was among first to recognise the advantages of a physical presence in Brussels.
Hrvatska gospodarska komora (HGK) među prvima je prepoznala prednosti fizičke prisutnosti u Bruxellesu.
Its representation office in Brussels was opened as early as 2000, in parallel with the majority of similar representation offices from Central and Eastern European candidate countries that started EU accession negotiations at the time.
Stoga je otvorila svoje predstavništvo u tom gradu još 2000. godine, paralelno s valom pokretanja sličnih ureda iz zemalja kandidatkinja srednje i istočne Europe koje su u to vrijeme bile u početnoj fazi pregovora o pristupanju Uniji.
After gaining candidate-country status, Croatia was given the possibility to use a wide spectrum of pre-accession aid programmes, which was an additional incentive for a number of institutions to take a more proactive approach towards decision-making structures at the EU level.
Nakon što je stjecanjem statusa zemlje kandidatkinje za članstvo Hrvatskoj otvorena mogućnost korištenja većim brojem programa pretpristupne pomoći, mnoge su organizacije najavile proaktivniji nastup prema središtu odlučivanja u EU.
Regional interests soon became strong advocates of a stronger lobbying presence in Brussels and the example of Istria County is to be followed by the Osijek and Baranja County, as well as by the City of Split in cooperation with the County of Split and Dalmatia.
Regionalni interesi ubrzo postaju glavni zagovornici snažnije lobističke prisutnosti u Bruxellesu, pa istarski primjer odlučuje slijediti i Osječkobaranjska županija, a isto najavljuju Primorsko-goranska županija, kao i Grad Split u suradnji sa Splitsko-dalmatinskom županijom.
In view of successful Polish and Hungarian examples, there were recently discussions on the possibilities for opening a representative office of Croatian NGOs in Brussels.
U novije vrijeme, na poticaj novoosnovane Nacionalne zaklade za razvoj civilnoga društva, počelo se raspravljati i o mogućnostima otvaranja zajedničkog predstavničkog ureda hrvatskih nevladinih organizacija u Bruxellesu, po uzoru na uspješni poljski i mađarski ured.
Empirical evidence from Slovenia shows that closer cooperation with EU interest groups has been usually presented in domestic circles as a proof of the maturity, respectability and “Europeanness” of those groups (Fink-Hafner, 1997).
Istraživanje provedeno u Sloveniji pokazuje da se uska suradnja s europskim interesnim skupinama u domaćim krugovima obično predstavlja kao dokaz zrelosti, respektabilnosti i “europejstva” tih skupina (Fink-Hafner, 1997).
Apart from a number of advantages and opportunities stemming from the opening of a representative office in Brussels, several potential challenges should also be taken into account when considering the potential sustainability of such an initiative.
Ovdje treba spomenuti da uz brojne prednosti i mogućnosti koje otvara pokretanje predstavničkog ureda u Bruxellesu valja upozoriti i na nekoliko potencijalnih problema koje je svakako potrebno uzeti u obzir pri razmatranju održivosti takve inicijative.
Of course, the most obvious are financial challenges, since the stability and efficiency in running a representative office in Brussels requires a continuous and steady inflow of financial resources.
Dakako, najočitiji su već spomenuti financijski izazovi jer učinkovito djelovanje i stabilnost predstavničkog ureda u Bruxellesu zahtijeva postojan i neupitan priljev sredstava.
Representative offices from Croatia and other countries of Central and Eastern Europe have fewer human and financial resources, a more diverse and less informed client base, less-developed contacts and sources of information, but also a more demanding mission due to the fact that their countries, clients and constituencies are passing simultaneously through two very complex processes - transition and integration into the EU.
Po pravilu, uredi interesnih skupina iz Hrvatske i drugih zemalja srednje i istočne Europe imaju manje ljudskih i financijskih resursa, raznolikiju i manje informiranu klijentelu, slabije razvijene kontakte i izvore informacija, te vrlo često znatno zahtjevniju misiju zbog činjenice da njihove zemlje, a time i njihovi klijenti, istodobno prolaze kroz dva vrlo kompleksna procesa: tranziciju i integraciju u EU.
The experience of the Croatian Chamber of Economy indicates the continuous problem of the lack of interest and the insufficient knowledge and skills of those that should primarily benefit from services of the interest representation office in Brussels (Martinović, 2004).
U hrvatskom kontekstu, kao što, uostalom, pokazuje i iskustvo predstavničkog ureda HGK, još uvijek postoji problem nedostatnog interesa i razine znanja i vještina onih kojima bi usluge interesnog predstavničkog ureda trebale biti namijenjene (Martinović, 2004).
In other words, capacities of Croatian interest groups to absorb and adequately use new possibilities provided through the opening of an interest representation office in the EU are still limited.
Drugim riječima, još je uvijek vrlo sporna sposobnost hrvatskih interesnih skupina da apsorbiraju odnosno na odgovarajući način iskoriste mogućnosti koje se otvaraju s otvaranjem predstavništva u središtu EU.
Therefore, one of the most important challenges that current and future interest representation offices will need to meet is the necessity of continuous education and transfer of know-how and skills acquired in Brussels among their own constituencies.
U tom se smislu kao jedan od važnijih izazova za postojeći i sve buduće hrvatske interesne predstavničke urede nameće nužnost kontinuirane edukacije i prijenosa znanja i vještina stečenih u Bruxellesu članstvu u svojim matičnim interesnim organizacijama.
Networking with European umbrella interest associations: prospects and challenges
Umrežavanje s krovnim europskim interesnim udruženjima: mogućnosti i izazovi
Experiences of Croatian interest groups in the field of networking and interest representation at the EU level indicate several dominant trends and problems.
Dosadašnja iskustva hrvatskih interesnih skupina na području umrežavanja te zastupanja interesa na razini EU pokazuju nekoliko prevladavajućih trendova odnosno problema.
First, economic interest organisations - such as employers associations, chambers of commerce and chambers of crafts and trades as well as trade unions (such as HGK, HOK, HUP, SSSH) are much more advanced in regard to the level of development of contacts with related umbrella organisations active at the EU level.
Prvo, ekonomske organizacije poput udruga poslodavaca, gospodarskih i obrtničkih komora te sindikata (ponajprije HGK, HOK-a, HUP-a, SSSH itd.) prednjače u razvijenosti kontakata i suradnje sa srodnim krovnim organizacijama koje djeluju na razini EU.
Second, for some organisations, especially for associations of public interest, it is the lack of horizontal cooperation and networking at national levels that hampers better collaboration with counterpart European umbrella associations.
Drugo, nedostatak horizontalne suradnje i umreženosti određenih organizacija na nacionalnoj razini, pogotovo nevladinih organizacija od općeg interesa, jedna je od glavnih prepreka uključivanju u krovna europska udruženja.
Additional obstacles include insufficient information about the benefits of membership and enhanced communication with these umbrella organisations, as well as the lack of financial resources necessary for covering membership fees in these organisations.
Nadalje, dodatne prepreke u uspostavi učinkovite suradnje s organizacijama na razini EU jesu i nepoznavanje koristi koju članstvo i komunikacija s takvim krovnim udruženjima donosi, ali vrlo često i nedostatak financijskih resursa za održavanja članarine u tim organizacijama.
Given the fact that interest groups from Croatia, as well as from other countries of Central and Eastern Europe, do not work in a sufficiently motivating environment for the development of lobbying activities and skills at national levels, membership in European umbrella associations could be considered a unique opportunity for gaining experience and learning from partner associations from developed Western European democracies.
Imajući na umu činjenicu da interesne skupine iz Hrvatske, kao uostalom i iz drugih zemalja srednje i istočne Europe, nemaju dovoljno poticajan okvir za razvoj lobističke aktivnosti i vještina na nacionalnoj razini, članstvo u europskim krovnim udruženjima nerijetko se promatra kao jedinstvena prilika za stjecanje iskustava i učenje od partnerskih skupina iz razvijenih zapadnoeuropskih demokracija.
In analysing European umbrella interest associations as potential channels of influence of Croatian interest groups, the new circumstances in which those associations operate after the last and biggest EU enlargement should also be taken into account.
Pri analizi krovnih europskih udruženja kao potencijalnih kanala utjecaja za hrvatske interesne skupine, treba imati na umu da je posljednje, dosad najveće proširenje EU suočilo ta udruženja s nizom novih izazova.
The admission of new, very heterogeneous groups from new member states as fullfledged members of umbrella organisations implies a number of internal organisational difficulties and strategic doubts.
Prijam u stalno članstvo novih, vrlo heterogenih skupina država članica implicira brojne unutarnje organizacijske poteškoće i strateške nedoumice.
In addition, these organisations have been faced with increased financial costs, a growing need for networking and internal communication and the related language/communication challenges, the necessity of opening new branches in capitals in new member states and dealing with a number of problematic issues specific for the environment in which new member states work.
Osim toga, suočavaju se s povećanim financijskim troškovima, pojačanom potrebom za umrežavanjem i snažnijom internom komunikacijom, a time i s jezičnim/komunikacijskim izazovima, novim problematičnim pitanjima specifičnima za okruženje u kojemu nove članice djeluju, te pokatkad i potrebom za otvaranjem novih podružnica u glavnim gradovima novih država članica.
In other words, European interest groups face the problem of enlargement of the club similar to those facing member states in the context of the new EU enlargement.
Drugim riječima, europske interesne skupine suočavaju se s problemom proširenja kluba sličnim onome s kojim se suočavaju države članice s obzirom na novo proširenje EU.
Newcomers expect access to all benefits of club full membership (influence, networks and contacts, human resources, offices), while their capacity for contribution to the work of the club remains questionable (Perez-Solorzano, 2002).
Novim članicama treba omogućiti pristup svim pogodnostima koje nudi punopravno članstvo u “klubu” (utjecaj, mreže i kontakti, ljudski potencijali, uredi), a pritom je vrlo upitna njihova sposobnost stvarnog doprinosa radu “kluba” (Perez-Solorzano, 2002).
Although due to their representative character and the density of their membership European umbrella associations often have privileged access to EU institutions, the mentioned difficulties decrease their potential for timely reactions on key developments in the legislative process and for being able to have an impact on EU policy shaping.
Iako po logici reprezentativnosti europska krovna udruženja često imaju povlašten pristup dijalogu i interakciji s institucijama EU, spomenute poteškoće umanjuju njihov potencijal da pravodobno reagiraju na ključne događaje u zakonodavnom procesu i da utječu na konačne politike Unije.
From the perspective of Croatian interest groups, the necessity to defend their own specific interests through structures that aim to advocate more general interests of an umbrella association with 25 and more full members remains a challenge.
Promatrajući iz perspektive hrvatskih interesnih skupina, bitan je izazov očuvati vlastite interese unutar zastupanja općih interesa šire krovne organizacije s 25 i više punopravnih članica.
Their area of activity will also be rather narrowed down due to the pronounced tendency of umbrella associations to put their own “EU identity” before a particular sector's identity which often causes the impression that Euro-groups do not care for specific sectoral or national interests.
Područje njihova djelovanja dosta je suženo zbog naglašene potrebe krovnih udruženja da svoj “EU identitet” stavljaju ispred sektorskog identiteta, što vrlo često stvara dojam zanemarivanja specifičnih sektorskih interesa.
Towards developing multi-level lobbying strategies
Nužnost razvoja višerazinske strategije lobiranja
Considering the growing proliferation of the lobbyist scene in Brussels after the last and biggest enlargement round, the resulting changes in structures of the key personnel of the EU institutions as well as the announced changes of the mechanisms and dynamics of the decision-making process, lobbyists are facing an even more complex and competitive environment.
Općenito, kad se uzme u obzir sve veća napučenost lobističke scene u Bruxellesu nakon posljednjeg vala proširenja EU, izmjena u strukturi ključnog osoblja institucija te najave izmjena mehanizama i dinamike procesa odlučivanja, lobisti moraju djelovati u sve složenijem i konkurentnijem okruženju.
The complexity of the lobbying environment requires Croatian interest groups to develop new strategies that involve a simultaneous activity at national and supranational level.
Kompleksnost lobističkog okruženja zahtijeva od hrvatskih interesnih skupina razvoj nove strategije djelovanja koja obuhvaća istodobni angažman na nacionalnoj i nadnacionalnoj razini.