natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Factsheet on examples of films supported by the MEDIA programme
Informativni članak o nekima od filmova koji su financirani u okviru programa MEDIA
Factsheet on the funding schemes of the MEDIA programme
Informativni članak o programima financiranja u okviru programa MEDIA
MEMO/16/3881
MEMO/16/3881
Around 88 million tonnes of food are wasted annually in the EU – around 20% of all food produced, with associated costs estimated at 143 billion euros.
Godišnje se u EU-u baci približno 88 milijuna tona hrane, što je otprilike 20 % sve proizvedene hrane, a povezani troškovi procjenjuju se na 143 milijarde EUR.
We are looking for every opportunity to prevent food waste and strengthen sustainability of the food system.
Nastojimo pronaći načine na koje možemo spriječiti rasipanje hrane i ojačati održivost prehrambenog sustava.
What is food waste?
Što je rasipanje hrane?
Food waste is waste which is generated in the production, distribution and consumption of food.
Rasipanje hrane je stvaranje otpada od hrane pri njezinoj proizvodnji, distribuciji i konzumaciji.
In order to fight food waste we need to understand where we lose food, how much and why.
Da bismo suzbili takvo rasipanje moramo shvatiti gdje dolazi do gubitka hrane, u kojim količinama i zašto.
This is why, as part of the Circular Economy Package adopted in 2015, the Commission will elaborate a methodology to measure food waste.
Stoga će Komisija u okviru paketa za kružno gospodarstvo, donesenog 2015., izraditi metodologiju za mjerenje opsega rasipanja hrane.
This methodology will illustrate, in the light of EU definitions of "food" and "waste", what material is regarded as food waste and what is not, at each stage of the food supply chain.
Tom će se metodologijom na temelju definicija „hrane” i „otpada” u svakoj fazi lanca opskrbe hranom utvrditi koji se materijali smatraju otpadom od hrane.
Consistent measurement of food waste levels in the EU and reporting will allow Member States and actors in the food value chain to compare and monitor food waste levels, and thereby assess the effectiveness of food waste prevention initiatives.
Dosljedno mjerenje opsega rasipanja hrane u EU-u i izvješćivanje o tome omogućit će državama članicama i sudionicima u vrijednosnom lancu prehrambenih proizvoda da usporede i prate razine rasipanja hrane te tako ocijene učinkovitost inicijativa za sprječavanje rasipanja hrane.
What is the scale of the problem?
Koliko je problem ozbiljan?
Food waste is a significant concern in Europe: it is estimated that around 88 million tonnes of food are wasted annually in the EU – around 20% of all food produced – with related costs valued at 143 billion euros[1].
Rasipanje hrane znatan je razlog za zabrinutost u Europi: prema procjenama godišnje se u EU-u baci približno 88 milijuna tona hrane, što je otprilike 20 % sve proizvedene hrane, a povezani troškovi procjenjuju se na 143 milijarde EUR[1].
Food is lost or wasted along the whole food supply chain: on the farm, in processing and manufacture, in shops, in restaurants and canteens, and at home.
Hrana se gubi ili baca duž čitavog lanca opskrbe hranom: na poljoprivrednim gospodarstvima, u preradi i proizvodnji, u prodavaonicama, u restoranima i kantinama te u kućanstvima.
Food waste puts undue pressure on finite natural resources and the environment.
Rasipanjem hrane nepotrebno se vrši pritisak na ograničene prirodne resurse i na okoliš.
According to the Food and Agriculture Organisation, approximately one-third of all food produced in the world is lost or wasted, requiring cropland area the size of China and generating about 8% of global greenhouse gas emissions.
Prema podacima Organizacije za hranu i poljoprivredu, otprilike se jedna trećina sve proizvedene hrane na svijetu, za čiju je proizvodnju potrebno obradivo zemljište veličine Kine i kojom se stvara oko 8 % globalnih emisija stakleničkih plinova, izgubi ili baci.
Apart from its significant economic and environmental impacts, food waste also has an important economic and social angle in a world where over 800 million people suffer from hunger – the recovery and redistribution of surplus food should be facilitated so that safe, edible food can reach those who need it the most.
Osim znatnog učinka rasipanja hrane na gospodarstvo i okoliš, ono ima i važan ekonomski i socijalni aspekt u svijetu u kojem više od 800 milijuna ljudi gladuje, stoga bi prikupljanje i preraspodjelu viška hrane trebalo olakšati tako da sigurna, jestiva hrana može stići do onih kojima je najpotrebnija.
Is the EU already doing something about it?
Poduzima li EU neke mjere u tom pogledu?
What about national policies?
Što je s nacionalnim politikama?
Since 2012, the Commission has engaged and worked actively with all actors to identify where food waste occurs in the food chain, where barriers to food waste prevention have been encountered and areas where actions are needed at EU level.
Komisija od 2012. aktivno sudjeluje i surađuje sa svim akterima kako bi se utvrdilo gdje u prehrambenom lancu dolazi do rasipanja hrane, koje su prepreke sprječavanju rasipanja hrane te u kojim je sektorima potrebno djelovati na razini EU-a.
This has laid the foundation for the elaboration of an integrated action plan to tackle food waste presented as part of the Circular Economy package.
Na tim je temeljima izrađen integrirani akcijski plan za suzbijanje rasipanja hrane koji je predstavljen u okviru paketa za kružno gospodarstvo.
In order to be effective, food waste prevention requires action at all levels (global, EU, national, regional and local) and engagement of all key players in order to build integrated programmes required to implement change throughout the food value chain.
Da bi bilo učinkovito, sprječavanje rasipanja hrane mora se odvijati na svim razinama (svjetskoj, EU-ovoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj) i svi ključni akteri moraju sudjelovati u izradi integriranih programa potrebnih za uvođenje promjena u cijelom vrijednosnom lancu prehrambenih proizvoda.
At national level, some Member States have developed national food waste prevention programmes which have already delivered concrete results[2].
Neke su države članice na nacionalnoj razini izradile programe za sprječavanje rasipanja hrane kojima su već ostvareni konkretni rezultati[2].
In 2016, two EU Member States (France[3] and Italy[4]) have also adopted specific legislation to promote and facilitate implementation of food waste prevention action and cooperation between the key players.
Dvije su države članice EU-a (Francuska[3] i Italija[4]) u 2016. donijele i posebne propise za promicanje i lakšu provedbu mjera za sprječavanje rasipanja hrane i suradnju među ključnim akterima.
The EU and its Member States are committed to meeting this goal.
EU i države članice predane su ispunjavanju tog cilja.
What is the Commission proposing to re-launch the EU's action in this area?
Što predlaže Komisija kako bi se ponovno pokrenulo djelovanje EU-a u tom području?
The Commission's Circular Economy Package has singled out food waste prevention as a priority area for action and calls on Member States to reduce food waste generation in line with Sustainable Development Goals.
U Komisijinom paketu za kružno gospodarstvo sprječavanje rasipanja hrane jedno je od prioritetnih područja djelovanja te se njime države članice pozivaju da smanje stvaranje otpada od hrane u skladu s ciljevima održivog razvoja.
The new waste legislation proposal requires Member States to reduce food waste at each stage of the food supply chain, monitor food waste levels and report back in order to facilitate exchange between actors on progress made.
U skladu s novim zakonodavnim prijedlogom u području gospodarenja otpadom države članice moraju smanjiti rasipanje hrane u svim fazama lanca opskrbe hranom, nadzirati opseg rasipanja hrane i o tome izvješćivati kako bi se među sudionicima olakšala razmjena informacija o ostvarenom napretku.
The Commission's action plan to prevent food waste in the EU includes:
Komisijin akcijski plan za sprječavanje rasipanja hrane u EU-u uključuje sljedeće:
developing common EU methodology to measure food waste and defining relevant indicators (implementing act to be put forward following adoption of the Commission's proposal to revise the Waste Framework Directive);
razvoj zajedničke metodologije za mjerenje opsega rasipanja hrane na razini EU-a i utvrđivanje relevantnih pokazatelja (nakon donošenja prijedloga Komisije o reviziji Okvirne direktive o otpadu predložit će se provedbeni akt)
establishing an EU Platform on Food Losses and Food Waste, which brings together Member States and all actors of the food chain, to help define the measures needed to achieve the Sustainable Development Goals on food waste and share best practice and results achieved;
tvaranje platforme EU-a o gubitku i rasipanju hrane, kojom se povezuju države članice i svi sudionici u prehrambenom lancu, radi pomoći u osmišljavanju mjera potrebnih za postizanje ciljeva održivog razvoja u pogledu rasipanja hrane te omogućavanja razmjene najboljih praksi i postignutih rezultata
taking measures to clarify EU legislation relating to waste, food and feed, and facilitate food donation as well as the valorisation of former foodstuffs and by-products as animal feed without compromising food and feed safety;
poduzimanje mjera za razjašnjenje zakonodavstva EU-a o otpadu, hrani i hrani za životinje te olakšavanje doniranja hrane i upotrebe bivših prehrambenih proizvoda i nusproizvoda kao hrane za životinje, a da se pritom ne ugrožava sigurnost hrane i hrane za životinje
examining ways to improve the use of date marking by actors of the food chain and its understanding by consumers, in particular the "best before" label.
ispitivanje načina na koji sudionici lanca opskrbe hranom mogu poboljšati upotrebu oznake datuma i kako je potrošači mogu bolje razumjeti, posebno oznaku „najbolje upotrijebiti do”.
The Commission will develop, in co-operation with Member States and stakeholders, EU food donation guidelines to help food donors, food banks and other charity organisations comply with relevant EU legislation (food safety, traceability, food hygiene, labelling etc.), with adoption forecast for end 2017.
Komisija će u suradnji s državama članicama i dionicima izraditi smjernice za doniranje hrane u EU-u kako bi se donatorima hrane, bankama hrane i drugim dobrotvornim organizacijama pomoglo da budu u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a (sigurnost hrane, sljedivost, higijena hrane, označivanje itd.), a njihovo je donošenje predviđeno krajem 2017.
The Commission will also elaborate the guidelines on the use of former foodstuffs in feed and has already clearly excluded feed materials from the scope of the waste legislative proposal.
Komisija će izraditi i smjernice o upotrebi bivših prehrambenih namirnica u hrani za životinje i već je jasno isključila krmiva iz područja primjene zakonodavnog prijedloga o otpadu.
This will ensure that former foodstuffs (for instance, broken biscuits or stale bread), which are safe to eat but cannot go into the food chain for marketing reasons, are not considered as "waste" anywhere in the EU and can therefore be utilised as a resource to produce animal feed.
Time će se osigurati da se bivši prehrambeni proizvodi (primjerice zdrobljeni keksi ili stari kruh) koji su sigurni za konzumaciju, ali ne mogu ući u lanac opskrbe hranom zbog tržišnih razloga, ne smatraju „otpadom” nigdje u EU-u i da se stoga mogu upotrijebiti kao resurs za proizvodnju hrane za životinje.
What is the EU Platform on Food Losses and Food Waste?
Što je platforma EU-a o gubitku i rasipanju hrane?
The Platform, which first gathers on 29 November 2016, will be the key forum at EU level to help all players identify and implement food waste prevention solutions to achieve the related Sustainable Development Goals.
Platforma, koja se prvi put sastala 29. studenoga 2016., bit će ključni forum na razini EU-a čija je namjena svim sudionicima pomoći pri utvrđivanju i provedbi mjera za sprječavanje rasipanja hrane kako bi se postigli povezani ciljevi održivog razvoja.
Importantly, the Platform will promote inter-sector cooperation and sharing of best practice and results.
Njome će se prvenstveno promicati međusektorska suradnja te razmjena najbolje prakse i rezultata.
The EU Platform on Food Losses and Food Waste aims to support all actors in rethinking a food value chain where food waste is minimised and value gained from food produced is maximised, thereby facilitating our transition to a circular economy and more sustainable food systems.
Cilj platforme EU-a o gubitku i rasipanju hrane jest pružiti podršku svim sudionicima u pokušaju da osmisle vrijednosni lanac prehrambenih proizvoda u kojem je rasipanje hrane svedeno na najmanju moguću mjeru, a optimizirana je vrijednost proizvedene hrane, čime bi se olakšao prijelaz na kružno gospodarstvo i održivije prehrambene sustave.
For the composition of the Platform, the Commission sought to ensure not only a high level of expertise but also a balanced representation of know-how and areas of interest in the food value chain, taking into account the Platform's mandate and future areas of work.
Kad je riječ o sastavu platforme, Komisija je nastojala osigurati ne samo visoku razinu stručnosti, već i uravnoteženu zastupljenost praktičnog znanja i područja od interesa u vrijednosnom lancu prehrambenih proizvoda, vodeći računa o mandatu platforme i budućim područjima rada.
In the end, a total of 70 members will be part of the Platform.
Platforma će imati 70 članova.
33 public entities - EU Member States, EFTA countries, EU bodies (Committee of the Region, European Economic and Social Committee), international organisations (OECD, Food and Agriculture Organization (FAO) and UN Environment Programme (UNEP)) and 37 representatives from the private sector, selected following a public call for applications, will be represented.
Sudjelovat će 33 javna subjekta iz država članica EU-a, država EFTA-e, tijela EU-a (Odbor regija, Europski gospodarski i socijalni odbor), međunarodnih organizacija (OECD, Organizacija za hranu i poljoprivredu (FAO) i Program UN-a za okoliš (UNEP)) te 37 predstavnika privatnog sektora, koji se biraju putem javnog poziva na podnošenje prijava.
The members - appointed for the term of the current Commission (i.e. until 31 November 2019) will meet on a regular basis (two meetings are already planned for 2017).
Članovi, koji se imenuju na razdoblje do isteka mandata sadašnje Komisije (odnosno do 31. studenoga 2019.), sastajat će se redovito (za 2017. već su predviđena dva sastanka).
Exchange and dialogue with organisations not represented in the Platform are also foreseen through consultative networks and tools, meetings and public conferences.
Predviđeni su i razmjena i dijalog s organizacijama koje nisu zastupljene na platformi putem mreža i alata za savjetovanje, sastanaka i javnih konferencija.
The Commission may also invite additional organisations, on an ad hoc basis, to meetings of the Platform or its sub-groups in order to provide additional expertise in specific subject areas.
Komisija na sastanke platforme ili njezinih podgrupa može pozvati i druge organizacije na ad hoc osnovi ako je potrebno dodatno stručno znanje u određenim područjima.
The Commission will regularly publish on its website the information on the Platform's work and aims to webstream meetings of the Platform to expand its outreach.
Komisija će na svojem web-mjestu redovito objavljivati informacije o radu platforme te namjerava prenositi sastanke platforme na internetu kako bi se povećao njihov utjecaj.
What about date marking?
Što je s oznakom datuma?
Is it a good way to tackle the issue?
Je li to dobar način za rješavanje problema?
A Eurobarometer[5] carried out in 2015 reveals that while the majority of consumers (58%) declare that they always look at date marking (i.e. "use by" and "best before" dates found on food labelling) when shopping and preparing meals, less than 1 in 2 understand its meaning.
Istraživanje Eurobarometra[5] provedeno 2015. pokazalo je da iako većina potrošača (58%) tvrdi da pri kupovini ili pripremi jela uvijek provjerava oznaku datuma (tj. datum za „rok upotrebe” i „najbolje upotrijebiti do” koji se navodi na deklaraciji namirnice), manje od pola potrošača razumije njihovo značenje.
Misinterpretation by consumers of the meaning of date marking is considered to have a significant impact on food waste in the home (15-33%, depending on the study).
Smatra se da pogrešno tumačenje značenja oznake datuma od strane potrošača ima znatan utjecaj na rasipanje hrane u kućanstvima (15 – 33 %, ovisno o istraživanju).
In addition, the manner in which date marking is utilised by food business operators and regulatory authorities to manage the food supply chain can also have a significant impact on food waste.
Osim toga, način na koji se subjekti u poslovanju s hranom i regulatorna tijela služe oznakom datuma u upravljanju lancem opskrbe hranom također može imati znatan utjecaj na rasipanje hrane.
The Commission is therefore examining ways to improve understanding and use of date marking rules by all actors in order to prevent food which is still safe and edible from being thrown away, at each stage of the food supply chain.
Komisija stoga nastoji pronaći načine kojima bi svi akteri bolje razumjeli i bolje primjenjivali pravila o oznakama datuma kako bi se u svakoj fazi lanca opskrbe hranom spriječilo da se još uvijek sigurna i jestiva hrana baci.
The Commission has produced an information leaflet in all EU languages and an infographic to explain the difference between these two dates found on food packaging.
Komisija je izradila informativni letak na svim jezicima EU-a te infografiku kako bi objasnila razliku između ta dva datuma koji se navode na ambalaži namirnice.
How will the Commission tackle the problem of confusion of 'date labels' on food?
Kako Komisija namjerava riješiti problem ispravnog tumačenja oznaka datuma na ambalaži?
In order to help inform its future work on date marking, the Commission has launched an external study to map how date marking is used in the market by food business operators and control authorities.
Kako bi prikupila podatke na kojima će temeljiti daljnje aktivnosti povezane s oznakama datuma, Komisija je zatražila vanjsko istraživanje kojim će se utvrditi na koji se način subjekti u poslovanju s hranom i kontrolna tijela služe oznakama datuma na tržištu.
Findings from this research, expected by the end of 2017, will support policy making in relation to date marking and food waste prevention.
Rezultati tog istraživanja, predviđeni za kraj 2017., pridonijet će izradi politika u području oznaka datuma i sprječavanja rasipanja hrane.
Given that food business operators are responsible for establishing date marking, the Commission may also develop in future guidance to support industry and facilitate a more consistent use of dates based on a shared understanding of terminology.
S obzirom na to da su subjekti u poslovanju s hranom odgovorni za određivanje označivanja datuma, moguće je da Komisija u budućnosti izradi i smjernice kojima bi se sektoru pružila podrška te kojima bi se olakšala dosljedna upotreba datuma zahvaljujući jednakom razumijevanju terminologije.
With respect to labelling rules, the Commission is considering possible options to simplify date marking on foodstuffs; for instance, by extending the list of foods which are exempt from the obligation to include a "best before" date in food labelling.
Kad je riječ o pravilima označivanja, Komisija razmatra moguće opcije za pojednostavnjenje oznaka datuma na namirnicama; primjerice proširenjem popisa namirnica na koje se ne primjenjuje obveza navođenja roka „najbolje upotrijebiti do” na deklaraciji.
Today these include items such as vinegar, sugar, salt, chewing gum, but could include other foods for which removal of date marking would not pose a safety concern.
Na tom su popisu trenutačno primjerice ocat, šećer, sol, žvakaća guma, ali mogle bi se uvrstiti i druge namirnice za koje uklanjanje oznake datuma ne bi predstavljalo sigurnosni rizik.
The Commission may also propose to modify terminology used for date marking on food labelling if there is evidence that alternate wording is better understood and more useful to consumers.
Komisija može predložiti i da se izmijeni terminologija koja se koristi za oznake datuma na deklaraciji namirnice ako se pokaže da bi drugačija formulacija potrošačima bila lakša za razumijevanje i korisnija.
The Commission will discuss these options in depth with Member States and stakeholders, ensuring that any changes proposed contribute to food waste prevention, meet consumer information needs and most importantly, do not put consumer safety at risk.
Komisija će o tim mogućnostima detaljno raspravljati s državama članicama i dionicima te će osigurati da sve predložene izmjene pridonose sprječavanju rasipanja hrane, ispune potrebe potrošača u pogledu informacija i, najvažnije, da ne ugroze sigurnost potrošača.
The Commission will also continue to inform about the meaning of date marking on food products, seeking to complement the initiatives carried out by public authorities and stakeholders at national level.
Komisija će i dalje informirati o značenju oznaka datuma na prehrambenim proizvodima i nastojati upotpuniti inicijative koje javna tijela i dionici provode na nacionalnoj razini.
In this context, the EU Platform on Food Losses and Food Waste will provide an important forum for members to share experience and identify best practices in promoting consumer understanding of date marking.
U tom će kontekstu platforma EU-a o gubitku i rasipanju hrane biti važan forum u okviru kojeg će članovi moći razmjenjivati iskustva i utvrditi najbolje prakse za poticanje boljeg razumijevanja potrošača kad je riječ o oznakama datuma.
What can I do as an EU consumer to contribute to less food waste?
Što mogu ja, kao potrošač u EU-u, učiniti kako bi se smanjilo rasipanje hrane?
We can do simple things each day to save food and save money on our grocery bills.
Ima jednostavnih načina kojima svaki dan možemo sačuvati hranu i uštedjeti novac koji potrošimo na namirnice.
The Commission has published a simple leaflet outlining 10 tips to help consumers fight food waste: What can I do in my daily life to limit food waste?
Komisija je objavila kratak letak s deset savjeta koji bi potrošačima trebali olakšati sprječavanje rasipanja hrane: Kako u svakodnevnom životu možete ograničiti rasipanje hrane?
Examples of consumer campaigns on food waste prevention organised at local, regional, national and global levels can be found on the Commission's food waste website.
Na web-mjestu Komisije o rasipanju hrane dostupni su primjeri kampanja namijenjenih potrošačima o sprječavanju rasipanja hrane koje su organizirane na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i svjetskoj razini.
These include the UK's Love Food, Hate Waste campaign, which has contributed to a 15% reduction in household food waste levels between 2007 and 2012, as well as global, multi-stakeholder campaigns such as the Think.Eat.Save campaign put in place by UNEP, FAO and partners as part of the SAVE FOOD initiative.
Među njima su britanska kampanja Volimo hranu, ne volimo otpad, zahvaljujući kojoj se razina rasipanja hrane u kućanstvima u razdoblju 2007. – 2012. smanjila za 15 %, te svjetske kampanje u kojima sudjeluje više dionika kao što je kampanja Misli.Jedi.Uštedi koju su pokrenuli UNEP, FAO i partneri u okviru inicijative SAVE FOOD.
http://ec.europa.eu/food/safety/food_waste_en
http://ec.europa.eu/food/safety/food_waste_en
[1] Estimates of European food waste levels, FUSIONS, March 2016
[1] Procjene razina rasipanja hrane u Europi, FUSIONS, ožujak 2016.
[2] EU FUSIONS – Country Reports: http://www.eu-fusions.org/index.php/country-reports
[2] EU FUSIONS – izvješća po državama: http://www.eu-fusions.org/index.php/country-reports
[3] LOI n° 2016-138 du 11 février 2016 relative à la lutte contre le gaspillage alimentaire
[3] LOI n° 2016-138 du 11 février 2016 relative à la lutte contre le gaspillage alimentaire (Zakon br.