natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• entitlement to the same social benefits as nationals;
• pravo na jednake socijalne pogodnosti kakve imaju i državljani članice u kojoj se radnik zapošljava,
• the right of the family to join the worker and to receive family allowances;
• pravo članova obitelji da se pridruže radniku i da primaju naknadu za obitelj,
• full coordination of social security (pension rights and social security contributions);
• potpuna koordiniranost sustava socijalne sigurnosti (mirovinska prava i doprinosi za socijalnu sigurnost),
• mutual recognition of professional and vocational qualifications.
• uzajamno priznavanje kvalifikacija.
This broad selection of rights offered to the nationals of member states confirms the importance of the free movement of workers as one of the fundamental rights of the EU.
Ta široka paleta prava državljana država članica potvrđuje važnost slobode kretanja radnika kao jednoga od temeljnih prava EU.
It also aims to facilitate the labour mobility between the EU member states as an important tool for the realization of the internal market.
Cilj navedenih prava jest i poticanje mobilnosti radne snage između država članica EU, što je važan činitelj ostvarivanja unutarnjeg tržišta.
Reality of the labour movement in the European Union
Kretanje radne snage u Europskoj uniji
The EU labour force is characterized by a low level of geographical and occupational mobility.
Radnu snagu u EU karakterizira mala prostorna i profesionalna pokretljivost.
In the period between 1991 and 2001 only 15% of EU citizens changed their place of residence for the purpose of working in another member state (European Commission, 2004a).
Između 1991. i 2001. godine samo je 15% državljana EU promijenilo mjesto boravišta radi zaposlenja u drugoj državi članici (European Commission, 2004a).
In 2001, the UK and Sweden had the highest percentage of labour mobility (around 2%) while workers from Greece and Spain showed total immobilityv.
Velika Britanija i Švedska imale su najveći postotak mobilnosti radne snage (oko 2%) dok su radnici iz Grčke i Španjolske pokazali vrlo nizak stupanj mobilnosti.
Nowadays, only 2% of the working-age population of the EU are working in another member state.
v Danas samo 2% radne populacije EU radi u drugoj zemlji članici.
The guaranteed full freedom of movement of EU workers and professionals has thus not been completely effectuated.
Prema tome, zajamčena sloboda kretanja radnika i stručnjaka iz EU nije potpuno iskorištena.
EU citizens still face obstacles of a legal, practical or administrative nature when planning to settle in another EU member state.
Pri planiranju odlaska u drugu državu članicu državljani EU još uvijek nailaze na pravne, praktične i administrativne prepreke.
The low level of labour mobility among member states has been identified as one of these obstacles.
Niska razina mobilnosti radne snage između država članica identificirana je kao jedna od tih prepreka.
The other obstacles include long administrative procedures, incomplete implementation of rules, lack of necessary information about the rights of workers moving to another member state, insufficient co-operation between member states, and a low level of participation in the life-long learning process.
Ostale su prepreke dugački administrativni postupci, nepotpuna provedba propisa, nedostatak potrebnih informacija o pravima radnika koji sele u drugu državu članicu, nedostatna suradnja između država članica i niska razina sudjelovanja u procesu cjeloživotnog obrazovanja.
The low level of labour migration in the EU has negative consequences on economic growth, employment and the occupational skills of the labour force.
Nizak stupanj mobilnosti radne snage u EU ima negativne posljedice na gospodarski rast, zaposlenost i stručnu osposobljenost radne snage.
Aware of this problem, the EU has been trying to remove these obstacles by different measures, in order to improve the employment situation and encourage labour mobility.
EU, svjestan navedenog problema, nastoji ukloniti spomenute prepreke različitim mjerama kojima je cilj poboljšati stanje zaposlenosti i potaknuti mobilnost radne snage.
The creation of the Commission's Action Plan for Skills and Mobility (European Commission, 2002a) followed by the Report on its Implementation (European Commission, 2004a) and the establishment of the European Job Mobility Information Portal are just some of these measures."
Donošenje Akcijskog plana o stručnoj osposobljenosti i mobilnosti (European Commission, 2002a) i Izvješća o provedbi toga Plana (European Commission, 2004a), uspostavljanje portala s informacijama o kretanju unutar EU radi zaposlenja, samo su neke od poduzetih mjera.vi Stare države članice također su poduzele nacionalne mjere kako bi poboljšale geografsku mobilnost radne snage.
Old EU member states also undertook several national measures to improve geographical labour mobility such as sectoral recruitment activities (Austria), specific mobility assistance for unemployed workers (Germany and Sweden), promotion of mobility inside the public administration (Denmark and Portugal).
Navedene nacionalne mjere obuhvaćaju aktivnosti sektorskog zapošljavanja (Austrija), posebnu potporu za poticanje mobilnosti nezaposlenih radnika (Njemačka i Švedska), promicanje mobilnosti unutar javne uprave (Danska i Portugal).
There is a shortage of necessary professionals in some old member states, due to undeveloped labour migration.
Nedovoljna migracija radne snage uzrok je nedostatka potrebnih stručnjaka u nekim starim državama članicama.
Therefore, in order to create a competitive European labour market, labour mobility should be improved, in which professionals and workers from NMS can help.
Za stvaranje konkurentnoga europskog tržišta rada nužno je povećati mobilnost radne snage, a upravo stručnjaci i radnici iz novih država članica mogu bitno pridonijeti tome.
The same could be concluded in relation to unemployment.
Slično se može zaključiti i u vezi s nezaposlenošću.
The average unemployment rate in the old member states (taking into account the differences among them) amounts to 9%, which is higher than the unemployment in some new EU member states - the Czech Republic, 7.8%; Hungary, 5.9% and Slovenia, 6.8% (ILO, 2003).
Naime, prosječna stopa nezaposlenosti u starim državama članicama (uzimajući u obzir i razlike među njima) iznosi 9%, što je više nego nezaposlenost u nekim novim članicama EU Češkoj 7,8%, Mađarskoj 5,9 % i Sloveniji 6,8% (ILO, 2003).
Accordingly, the positive aspects of labour migration in the EU should include a lower EU unemployment rate and a further boost to the economy and competitiveness of the Internal Market.
Prema tome, pozitivno je obilježje migracije radne snage u EU niža stopa nezaposlenosti, koja daje daljnji poticaj gospodarstvu i konkurentnosti unutarnjeg tržišta.
Consequently, the EU needs a more mobile workforce in order to balance its labour market and achieve full freedom of movement, especially after the enlargement.
Iz svega navedenoga proizlazi zaključak da je EU potrebna mobilnija radna snaga kako bi uspostavio ravnotežu svojega tržišta rada i kako bi potpuno ostvario slobodu kretanja radnika nakon proširenja.
It will bring about greater diversity, create more jobs and higher employment, and it will have positive effect on the EU economy.
Povećana mobilnost radne snage prouzročit će veću raznolikost, stvoriti više poslova, potaknuti veću zaposlenost i imati pozitivan učinak na gospodarstvo EU.
LABOUR MIGRATION BETWEEN OLD AND NEW MEMBER STATES
MIGRACIJE RADNE SNAGE IZMEĐU NOVIH I STARIH DRŽAVA ČLANICA
Will accession cause migrations to old member states?
Hoće li pristupanje Europskoj uniji prouzročiti migracije u stare države članice?
The push factors that usually influence migration trends include: unemployment, lack ofjob opportunities and low income in the emigration country (Werner, 1994).
Nezaposlenost, nedostatak poslovnih mogućnosti i niska primanja u zemlji emigracije činitelji su koji obično potiču migracijske trendove (Werner, 1994).
If we take a look at the transition countries, unemployment seemed to discourage overall migration, and economically less developed regions showed very low labour mobility (Fidermuc, 2001).
Promatranjem zemalja u tranziciji zamjećuje se da nezaposlenost djeluje obeshrabrujuće na cjelokupnu migraciju, a gospodarski slabije razvijena područja pokazuju vrlo nizak stupanj mobilnosti radne snage (Fidermuc, 2001).
Commonly, in a situation of high unemployment people fear migration as a force that will lead to even higher unemployment (Mayhew, 1998).
Uobičajeno je da u situaciji visoke nezaposlenosti ljudi strahuju od migracije kao sile koja će stvoriti još veću nezaposlenost (Mayhew, 1998).
Hence, mobility of migrant workers from NMS has been low, when considered in relation to the wage and unemployment differences with the old member states.
Stoga je mobilnost radnika migranata iz novih država članica bila niska usprkos razlikama u plaćama i stopi nezaposlenosti u usporedbi sa starim državama članicama.
Looking at the readiness to migrate between new and old member states, it seems that some old member states (for instance, Portugal) used to show a much higher level of readiness to migrate than NMS.
Uspoređujući spremnost na migriranja između starih i novih država članica, proizlazi da su neke stare države članice (npr. Portugal) pokazale znatno veću sklonost emigraciji nego nove države članice.
Geographical proximity plays another important role in migration.
Geografska blizina još je jedan bitan element migracija.
The examples of Germany and Austria as the main countries receiving immigrants from NMS clearly show this.
Primjeri Austrije i Njemačke kao glavne imigracijske destinacije za državljane novih članica to jasno pokazuju.
In the year 2000, 80% of employees emigrating from Central and Eastern European Countries (CEEC) resided in Germany and Austria (Boeri and Brucker, 2000).
Tako je u 2000. godini 80% zaposlenika koji su emigrirali iz Srednje i Istočne Europe boravilo u Austriji i Njemačkoj (Boeri i Brucker, 2000).
The biggest migration potential comes from Poland (nearly half of the foreign workers from NMS), Romania (17%), the Czech Republic and Slovakia together (11%) and Bulgaria (9%).
Najveći migracijski potencijal potječe iz Poljske (gotovo polovica radnika iz novih država članica), Rumunjske (17%), Češke i Slovačke (11% zajedno) i Bugarske (9%).
During the whole process of the accession to the EU, the number of persons from CEECs employed in the old member states was previously considerable but due to the economic progress made by these countries, it has declined over the years (from 850,000 during the 1990s to 250,000 at the beginning of 2000).
Tijekom procesa pristupanja EU broj osoba iz srednje i istočne Europe zaposlenih u tadašnjim članicama EU bio je velik, no zbog gospodarskog napretka tih zemalja znatno je pao tijekom godina (sa 850.000 devedesetih na 250.000 na početku 2000).
Consequently, despite the wage and unemployment differences with the old member states, the forecast for workers from NMS likely to migrate remains below EU worst-case estimations.
Prema tome, usprkos razlici u plaćama i stopi nezaposlenosti u odnosu prema starim državama članicama, procjene o emigracijama iz novih država članica ostaju ispod razine koje se EU pribojavao.
The existence of migration from NMS was never such as to suggest a serious impact on the employment and labour market of the old EU member states.
Migracija iz novih država članica nije nikada bila tolika da bi imala ozbiljniji utjecaj na zapošljavanje i stanje tržišta rada u starim državama članicama.
Research and estimated figures suggest that EU accession will not bring a major disturbance into the labour markets of old member states.
Naprotiv, istraživanja i brojčane procjene upućuju na zaključak da proširenje članstva neće prouzročiti znatnije poremećaje na tržištu rada starih država članica.
Apparently, the number of people with a firm intention of taking advantage of mobility after enlargement accounts for just 1% of the workingage population of the new member states.
Prema provedenim istraživanjima proizlazi da samo 1% radne populacije iz novih država članica ima čvrstu namjeru iskoristiti prednosti slobode kretanja nakon proširenja EU.
Expected migration amounts to the estimated potential annual flow from NMS of around 200,000 just after the accession, which will probably decline to 85,000 after 10 years.
Očekivana migracija nakon proširenja EU procjenjuje se na 200.000 radnika u godini iz novih država članica, s tendencijom pada na 85.000 nakon deset godina (Boeri i Brucker, 2000).
Another important point should be kept in mind: the possibility that a lot of workers and professionals from old member states might migrate to the NMS (it has already occurred in the cases of the Czech Republic and Poland) and affect their labour markets.
™ Osobito je važno spomenuti i mogućnost da mnogi radnici i stručnjaci iz starih država članica emigriraju u nove države članice (kao u Češkoj i Poljskoj) i utječu na njihova tržišta rada.
Taking into account factors such as increases in salaries and foreign investment, better job opportunities, lower unemployment, language barriers and traditional strong ties with their home countries, it is evident that the EU accession will not bring major inflows of migrant workers from CEEC.
Uzimajući pri tome u obzir i elemente kao što su porast plaća, povećanje stranih ulaganja, bolje poslovne mogućnosti, niže stope nezaposlenosti, jezične barijere i tradicionalno snažnije veze s domovinom novih članica, očito je da pristupanje novih država članica Uniji kao posljedicu neće donijeti veliko pritjecanje radnika iz srednje i istočne Europe.
On the contrary, the result could be that after the accession, old member states might benefit from the migration of highly skilled labour from NMS.
Naprotiv, moguće je da će stare države članice profitirati od imigracija visokoobrazovanih profesionalaca iz novih država članica.
Most of the potential migrant workers from NMS are younger, highly skilled, educated professionals who bring benefits to the countries to which they have come to work.
Potencijalni radnici migranti iz novih država članica pretežito su mlađi, visokoobrazovani profesionalci koji donose korist zemljama u koje dolaze raditi.
Hence, the NMS might experience the problem of a brain-drain effect and face the risk of losing their best young and highly-skilled labour.
Slijedom toga, nove bi se države članice mogle suočiti s problemom tzv. odljeva mozgova i s rizikom gubitka najbolje mlade i visokoobrazovane radne snage.
The examples of Slovenia, Austria and Hungary
Primjeri Slovenije, Austrije i Mađarske
Slovenia is recognized as one of the most prosperous NMS.
Slovenija je jedna od najuspješnijih novih država članica EU.
The unemployment rate in Slovenia is 6.8% which is lower than in Germany 9.3% or Italy 8.7% (ILO, 2003).
Stopa nezaposlenosti u Sloveniji iznosi 6,8%, što je niže od Njemačke, u kojoj je 9,3% ili Italije s 8,7% (ILO, 2003).
In the first part of 2004, there were around 780 thousand persons in employment (Statistical Office of Slovenia, 2004).
U prvoj polovici 2004. u Sloveniji je bilo 780.000 zaposlenih osoba (Statistical Office of the Republic of Slovenia, 2004).
From 2003, the shortage of Slovene workers caused an increased demand for foreign workers in services, construction and agriculture.
Od 2003. godine nedostatak slovenskih radnika uzrokovao je povećanu potrebu za stranim radnicima u sektoru usluga, graditeljstva i poljoprivrede.
Most of the seasonal work in agriculture was concentrated in the border regions with Croatia.
Sezonski poslovi u poljoprivredi bili su pretežito koncentrirani u regijama koje granice s Hrvatskom.
The majority of foreign workers in Slovenia come from Bosnia and Herzegovina (19,000), Croatia (6,900) and Serbia and Montenegro (6,500).
Većina stranih radnika u Sloveniju dolazi iz Bosne i Hercegovine (19.000), Hrvatske (6.900) te Srbije i Crne Gore (6.500).
Only 779 persons from EU countries were registered as workers in Slovenia in 2003 (Employment Service of the Republic of Slovenia, 2003).
Samo je 779 radnika iz zemalja EU bilo registrirano u Sloveniji tijekom 2003. godine (Employment Service of Slovenia, 2003).
Bearing in mind the demand for foreign workers in Slovenia and its entry into the EU, the number of workers (including from NMS) could increase.
Imajući na umu potražnju stranih radnika u Sloveniji i ulazak Slovenije u EU, broj tih radnika (uključujući i one iz novih država članica) mogao bi narasti.
As for Slovene workers abroad, until the accession to the EU, the migration from Slovenia was quite low.
Što se tiče slovenskih radnika u inozemstvu, do njezina pristupanja EU migracije iz Slovenije bile su neznatne.
Slovenes worked mostly in Germany on the basis of employment agreements, usually seasonal jobs or training schemes.
Slovenci su na temelju ugovora o zapošljavanju najviše radili u Njemačkoj, obavljajući pretežno sezonske poslove ili su se stručno usavršavali.
The accession of Slovenia to the EU will allow and motivate Slovene citizens to accept jobs in other EU countries.
Pristupanje Slovenije EU značit će za slovenske državljane veće mogućnosti zapošljavanja u drugim državama članicama EU te ih motivirati na prihvaćanje novih poslova u EU.
This motivation could work for migration with new EU member states, while there are no limitations on the free movement of workers.
Međutim, ta motivacija može utjecati i na migracije među novim državama članicama jer među tim državama nema ograničenja u slobodnom kretanju radnika.
However, the prospect of greater labour mobility for Slovene workers to the old EU member states remains low due to the transitional period and the obligation to obtain work permits.
U odnosu prema starim državama članicama, zbog primjene tranzicijskog razdoblja i obveze posjedovanja radne dozvole mala je vjerojatnost da će se pojačati migracija slovenske radne snage.
The unemployment rate amounts to 5.9 % which is lower than the EU average of 9% (ILO, 2003).
Stopa nezaposlenosti iznosi 5,9%, što je znatno niže od već spomenutog prosjeka nezaposlenosti EU od 9% (ILO, 2003).
The estimated labour movement from Hungary to the EU after the accession remains low and it is mostly oriented to Austria.
Procijenjena migracija radne snage iz Mađarske nakon pristupanja EU ostaje vrlo malena, a pretežno je orijentirana na susjednu Austriju.
The migration potential from Hungary to Austria after the accession amounts to 4,000 workers per year.
Migracijski potencijal iz Mađarske u Austriju nakon pristupanja Mađarske EU procjenjuje se na 4.000 radnika u godini.
Low labour mobility in Hungary and higher wages after the EU accession are the main reasons why the number of Hungarian workers in Austria will remain in balance with the demand for foreign workers on the Austrian labour market.
Nizak stupanj mobilnosti radne snage i bolje plaće u Mađarskoj osnovni su razlozi zbog kojih će broj mađarskih radnika u Austriji ostati ujednačen s potrebom za stranom radnom snagom na austrijskom tržištu rada.
The unemployment rate in Austria of 7% (ILO, 2003) is accompanied by a demand for highly skilled labour.
Stopu nezaposlenosti u Austriji od 7% (ILO, 2003) prati i potražnja visokokvalificirane radne snage.
This has resulted in the further application of bilateral agreements on cross-border commuters and trainees for the period of six months.
Zbog toga Austrija nastavlja primjenjivati bilateralne sporazume o prekograničnim svakodnevnim poslovima i stručnom usavršavanju u trajanju od šest mjeseci.
The intention is to enhance regional integration until free movement of labour is achieved completely.
Svrha je tih sporazuma daljnje poticanje regionalne integracije sve dok se ne ostvari puna sloboda kretanja radnika.
EU enlargement will not bring substantial changes especially because of the five year transitional period for the movement of workers.
Pristupanje novih država članica EU neće unijeti znatnije promjene, ponajprije zbog petogodišnjega tranzicijskog razdoblja za kretanje radnika.
The Austrian Labour Office has estimated that there are fewer than 19,000 foreign workers working in Austria, coming from Slovenia (app. 6,000), the Czech Republic (app. 4,000), Hungary (app. 8,000) with many commuters from Slovakia (Foti, 2003).
Austrijski zavod za zapošljavanje procijenio je da je u 2003. bilo manje od 19.000 stranih radnika zaposlenih u Austriji, i to najviše iz Slovenije (oko 6.000), Češke (oko 4.000), Mađarske (oko 8.000), uz i mnogo dnevnih radnika iz Slovačke (Foti, 2003).
The number of possible migrant workers from CEEC to Austria after the EU enlargement would be around 23,000 to 45,000 a year.
Nakon pristupanja zemalja srednje i istočne Europe Uniji, potencijalni broj radnika migranata iz tih zemalja u Austriju kreće se od 23.000 do 45.000 godišnje.
TRANSITIONAL PERIOD FOR THE FREE MOVEMENT OF WORKERS
PRIJELAZNO RAZDOBLJE ZA SLOBODNO KRETANJE RADNIKA
One of these limitations is expressed in the form of a transitional period.
Stoga EU obično postavlja određena ograničenja u slobodnom kretanju radnika iz novih država članica.
A similar transitional period of seven years applied to Spain and Portugal, and their workers did not have open access to employment, while the freedom of movement was achieved gradually.
Slično tranzicijsko razdoblje bilo je određeno i za Španjolsku i Portugal u trajanju od sedam godina, tijekom kojega je radnicima iz tih zemalja bio ograničen slobodan pristup zapošljavanju, a sloboda njihova kretanja postupno je ostvarena.
Despite this, the EU has continued require a transitional period (amounting usually to a period of 7 years) before the fully free movement of workers from NMS.
Usprkos tome, EU i dalje postavlja zahtjev za tranzicijskim razdobljem (najčešće u trajanju do sedam godina) za slobodno kretanje radnika iz novih država članica.
The last EU enlargement is no exception to this rule and the NMS agreed to such a transitional period.
Posljednje proširenje EU nije u tome izuzetak pa su nove države članice pristale na tranzicijsko razdoblje za kretanje svojih radnika unutar Unije.
Consequently, it is necessary to take into account the transitional period as one important factor that Croatia will encounter during the negotiations.
Slijedom toga, nužno je uzeti obzir tranzicijsko razdoblje kao važan element s kojim će se Hrvatska susresti tijekom pregovora za pristupanje EU.
Transitional arrangements with new member states
Tranzicijski aranžman s novim državama članicama
Concern about a mass inflow of workers from NMS is based on factors such as geographical proximity, wage differentials and the level of unemployment in NMS.
Zabrinutost zbog velikog pritjecanja radnika iz novih država članica temelji se na čimbenicima kao što su geografska blizina, razlike u plaćama i u stopi nezaposlenosti u novim državama članicama.
The biggest concern is actually linked to the fear that migrant workers from NMS will exhaust the resources of the benefits systems currently enjoyed by the nationals of old member states (Boeri, 2004).
Najveća bojazan povezana je sa strahom da će radnici iz novih država članica iscrpiti financijske izvore namijenjene socijalnim pogodnostima koje imaju državljani starih država članica (Boeri, 2004).
Transitional arrangements have been agreed as follows:
Tranzicijski aranžman dogovoren je na sljedeći način.
• Two years after the accession, old member states will apply national measures with respect to NMS, the final goal being the provision of full access to their labour markets for NMS.
• Tijekom prve dvije godine nakon pristupanja stare države članice primjenjivat će nacionalne mjere prema novim državama članicama, s konačnim ciljem uspostave neograničenog pristupa svojim tržištima rada.
• After the expiration of two years, countries that introduced national measures should submit reviews and inform the European Commission whether they intend to continue applying national measures for next three years.
• Nakon proteka dviju godina države koje su primjenjivale nacionalne mjere dužne su sastaviti izvješća i izvijestiti Europsku komisiju o svojoj namjeri da nastave primjenjivati nacionalne mjere u sljedeće tri godine ili da ukidaju ograničenja.