natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since Croatia is the largest exporter to the EU from south-eastern Europe, it is expected to be by far the most significant beneficiary of EU trade liberalisation.
Budući da je Hrvatska najveći izvoznik u EU među zemljama jugoistočne Europe, ocjenjuje se da će režim slobodnog izvoza u EU hrvatskoj industriji donijeti znatne koristi.
But the international competitiveness of small and medium sized enterprises is still low, and their orientation to foreign markets is small (ibid., p. 24).
• Stanje je nešto povoljnije u sektoru malih i srednjih poduzeća, koji ostvaruje gotovo 45% društvenog proizvoda i polako se počinje dinamizirati.
The Commission is also concerned by the fall in the production of domestic oil and gas and the faster rise in the consumption than in the production of electricity (ibid. pp., 26-17).
Međutim, razočarana je financijskim poslovanjem HEP-a i Ine, što je djelimično posljedica dugogodišnjih nedostatnih investicija u energetsku infrastrukturu.
The new central bank law, which provides for greater independence of the CNB and mandates the central bank to put a strong emphasis on price stability as the basic objective of monetary policy, is also viewed positively.
U financijskom sustavu povoljno se ocjenjuju rezultati privatizacije i konsolidiranja bankarskog sustava, jačanje povjerenja štediša u banke, te novi zakon o središnjoj banci, kojim je ojačana neovisnost HNB-a i jasnije definiran osnovni cilj monetarne politike s naglaskom na stabilnost cijena.
In connection with public finances it is pointed out that the tax burden on the private sector in Croatia is among the highest in the region, which has lowered profitability and driven some activities off into the grey economy.
U vezi s javnim financijama ističe se da je porezno opterećenje privatnog sektora u Hrvatskoj među najvišima u regiji, što je smanjilo profitabilnost i dio aktivnosti odvelo u sivu ekonomiju.
The introduction of a single treasury account has improved the management of the budget.
Uvođenjem jedinstvenog računa riznice poboljšano je upravljanje proračunom.
However, the national budget is not comprehensive and there are weaknesses in the formulation, execution and control of budgetary resources (ibid., p. 17).
Međutim, državni proračun nije sveobuhvatan i postoje slabosti u formuliranju, izvršenju i kontroli proračunskih sredstava (ibid., str.
However, the timetable, which would require the government to transfer 70% of the acquis in two years, is judged as highly ambitious and, in the light of the experience of other countries, potentially unrealistic.
Međutim, cilj vlade da prenese 70% acquisa u roku dvije godine ocijenjen je kao iznimno ambiciozan i - u svjetlu iskustava drugih zemalja kandidatkinja - potencijalno nerealan.
Encouraging initial results in the harmonisation of legislation have been achieved in several areas: movement of capital, protection of intellectual property rights, the company law (especially equal treatment of foreign and local investors), accountancy standards etc. In many areas, e.g., in consumer protection, industrial standards, the implementation of the legislation on market competition, the regulation of state aid to industry, considerable progress has yet to be made.
Dobri početni rezultati u prilagodbi zakonodavstva postignuti su u više područja: kretanju kapitala, zaštiti intelektualnih prava vlasništva, zakonu o poduzećima (osobito u dijelu kojim se izjednačava tretman domaćih i stranih investitora), računovodstvenim standardima itd. U mnogim područjima, npr. u zaštiti potrošača, industrijskim standardima, provedbi zakonodavstva u tržišnom natjecanju, reguliranju državnih potpora industriji - treba ostvariti znatne pomake.
The functioning of the market and the competitiveness of the economy
Funkcioniranje tržišta i konkurentnost gospodarstva
Is it possible to test independently the evaluations of the European Commission on the functioning of market economy in Croatia?
Na koji je način moguće provjeriti navedene ocjene Europske komisije o "tržišnoj zrelosti" hrvatskoga gospodarstva?
To assess whether some market economy functions normally and whether the corporate sector can withstand the competitive pressure inside the EU one would need to consider many different macro- and microeconomic indicators.
Da bi se ocijenilo funkcionira li neko tržišno gospodarstvo normalno i mogu li poduzeća izdržati konkurentski pritisak unutar EU treba uzeti u obzir vrlo velik broj različitih makroekonomskih i mikroekonomskih pokazatelja.
But even after such detailed analysis, any final assessment of the preparedness of an economy for the EU would reflect to a certain extent subjective judgement.
Cak i nakon takve dubinske analize, ocjena spremnosti nekoga gospodarstva za EU odražavala bi u određenoj mjeri subjektivnu prosudbu.
In other words, there is no summary indicator or a completely satisfying set of multidimensional indicators of the degree of “maturity” of a market economy.
Drugim riječima, ne postoji ni neki sumarni pokazatelj, ni neki potpuno zadovoljavajući skup višedimenzionalnih pokazatelja "tržišne zrelosti".
There are, however, certain approximations that can help make an informed judgement with a fair degree of confidence.
Postoje, međutim, određene aproksimacije na temelju kojih se takva ocjena može donijeti s nešto više pouzdanosti.
Since 1994, the EBRD has been preparing it's the so-called transition indicators that rank the transition economies on a scale from 1 (the infancy of a market economy) to 4 (developed market economy) according to five groups of criteria - market, enterprises, financial institutions, infrastructure and legal system.
EBRD još od 1994. priprema tzv. tranzicijske pokazatelje koji prema pet skupina kriterija - tržištu, poduzećima, financijskom sustavu, infrastrukturi i pravnom sustavu - rangiraju tranzicijska gospodarstva na ljestvici od 1 (začeci tržišnoga gospodarstva) do 4 (tržišno gospodarstvo na razini industrijski razvijenih zemalja).
The indicators for Croatia and for five Central European economies are shown in Table 2.
Indeksi za Hrvatsku i pet srednjoeuropskih zemalja prikazani su u tablici 2.
The last column shows the value of the indicator for Croatia as compared with the average of the other five countries; a value lower than 100 indicates a gap between Croatia and the average of the five accession countries; a value of 100 means that Croatia has an equal starting position; a value greater than 100 indicates an advantage vis-a-vis the other countries.
U posljednjem stupcu izračunana je vrijednost indeksa za Hrvatsku u odnosu prema prosjeku ostalih zemalja: vrijednost niža od 100 označava zaostajanje Hrvatske od prosjeka zemalja kandidatkinja; vrijednost od 100 označava jednaku startnu poziciju Hrvatske.
According to the aggregate transition indicator, Croatia lags about 10% behind the average of the selected transition economies, and is comparable with Slovakia.
Prema zbirnom indeksu, Hrvatska, uvjetno rečeno, zaostaje za prosjekom odabranih tranzicijskih zemalja oko 10% i može se usporediti sa Slovačkom.
The greatest progress has been made in trade and foreign exchange system and in small-scale privatisation.
Najveći napredak ostvaren je u vanjskotrgovinskom i deviznom režimu te u privatizaciji malih poduzeća.
However, in several areas there is a pronounced difference between Croatia and other accession countries:
Međutim, znatno su izraženija zaostajanja, osobito na sljedećim područjima.
• In competition policy Croatia has scored the lowest value of any indicator in the table (2.3) and lags more than 20% behind the more advanced transition economies.
• U politici tržišnog natjecanja Hrvatska ima najniži indeks u cijeloj tablici (2,3) i zaostaje više od 20% za naprednim tranzicijskim zemljama.
The low value of this indicator reflects high obstacles to the entry of new firms to the market, and inadequate implementation of the legislation and policy of market competition with respect to firms that have a dominant market position.
To je posljedica još uvijek visokih prepreka ulasku novih poduzeća na tržište, neadekvatnog provođenja zakonodavstva i politike tržišnog natjecanja naspram poduzeća s dominantnom tržišnom pozicijom.
• In the category of the non-bank financial institutions, Croatia lags as much as 25% behind the average of the applicant countries.
• U kategoriji tržišta vrijednosnica Hrvatska najviše zaostaje za prosjekom zemalja kandidatkinja (čak 25%).
The low value of this indicator reflects the existence of a shallow securities market and the low level of activity of brokers and other non-bank financial intermediaries, as well as the rudimentary legislative framework for the issuance of and trade in shares and bonds.
Niska vrijednost indeksa odražava postojanje plitkog tržišta vrijednosnica i slabu aktivnost brokera te drugih posrednika, kao i rudimentarni zakonodavni okvir za izdavanje i trgovinu dionicama i obveznicama.
• In terms of development of the legal system Croatia lags about 20% behind the average.
• I u pravnom sustavu Hrvatska zaostaje oko 20% za prosjekom.
The basic reasons are the inadequate and inconsistent application of the financial system laws and regulations, in particular inadequate protection of the interests of creditors and owners and problems with bankruptcy laws and procedures, because of which legal uncertainty prevails.
Osnovni su razlozi neadekvatna i nekonzistentna primjena zakona i propisa, neadekvatna zaštita interesa kreditora i vlasnika te problemi sa stečajnim pravom i postupkom, zbog čega prevladava pravna nesigurnost.
• There is also a considerable delay in the introduction of market principles in the infrastructure, which covers energy, road and rail transportation, telecommunications and water supply.
• Izraženo je i zaostajanje u uvođenju načela tržišnog poslovanja u infrastrukturu, koja pokriva energetiku, cestovni i željeznički promet, telekomunikacije i vodoopskrbu.
Low values of transition indicators are statistically highly correlated with the private sector share of GDP.
Zanimljivo je da su tranzicijske slabosti, tj. niske vrijednosti tranzicijskih pokazatelja statistički usko povezane s udjelom privatnog sektora.
Croatia had in 2000 the lowest private sector share in GDP of all the central European countries, only 60%, the same as Macedonia, Ukraine and some Central Asian economies.
Hrvatska je od svih srednjoeuropskih zemlja 2000. godine imala najniži udio privatnog sektora u BDP-u, samo 60%, jednako kao i Makedonija, Ukrajina i neke kavkaske i srednjoazijske države.
Figure 1.
1).xi
In competition policy, it took these countries 3.5 years on average for this increase, and in non-bank financial institutions 3.8 years.
U politici tržišnog natjecanja za taj je pomak bilo u prosjeku potrebno 3,5 godina, a za tržište vrijednosnica 3,8 godina.
Convergence to the EMU
Konvergencija prema EMU
To what extent do Croatia and the CE transition economies already meet the macroeconomic conditions for joining the EMU?
Koliko Hrvatska i tranzicijska gospodarstva središnje Europe već sada ispunjavaju makroekonomske uvjete za pristup EMU?
To answer this question it is necessary to recall that the decision on the initial members of the EMU was made in 1998 based on the data for 1997, and that enlargement of the EU to Cyprus, Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia is expected in 2004.
Za odgovor na to pitanje treba se prisjetiti da je odluka o inicijalnim članicama EMU donesena 1998. na osnovi podataka za 1997. godinu, te da se proširenje EU zemljama tzv. prvog vala - Cipar, Češka, Estonija, Latvija, Litva, Mađarska, Malta, Poljska, Slovačka i Slovenija - očekuje 2004. godine.
At that time, the Maastricht criteria had not been elaborated, so data for Germany served as the reference value (Table 3).
U to vrijeme nisu još bili razrađeni maastrichtski kriteriji, pa su podaci za Njemačku služili kao referentna vrijednost (tabl.
This relates above all to public debt, which in all the transition economies is below 60% of GDP (though Croatia and Hungary are approaching the critical level), while in Greece, Ireland, Portugal and Spain the public debt amounted to 61-109% of GDP.
To se posebice odnosi na javni dug, koji je u svim tranzicijskim zemljama ispod razine od 60% BDP-a (iako se u Hrvatskoj i Mađarskoj približava kritičnoj razini), dok je u Grčkoj, Irskoj, Portugalu i Španjolskoj javni dug iznosio 61-109% BDP-a.
Croatia, the Czech Republic and Poland also meet the conditions for inflation, and Croatia, the Czech Republic and Slovenia the condition for the long-term interest rate on government bonds.
Hrvatska, Češka i Poljska također ispunjavaju uvjet za inflaciju, a Hrvatska, Češka i Slovenija uvjet za dugoročnu kamatu na državne obveznice.
All the six CE countries meet the condition for exchange rate stability.
Svih šest srednjoeuropskih zemalja ispunjava uvjet stabilnosti tečaja.
Croatia had a deficit of as much as 6.6% of GDP, highest in central Europe in 2001.xii However, transition economies were again much closer to meeting this criterion than Greece, Ireland, Portugal and Spain five years before they joined the EMU.
Posebno zabrinjava pozicija Hrvatske, koja je s deficitom od čak 6,6% BDP-a najdalje od ispunjenja te norme.xiii Međutim, i za taj je kriterij prosječna vrijednost za tranzicijske zemlje povoljnija nego za Grčku, Irsku, Portugal i Španjolsku pet godina prije njihova pristupanja EMU.
One should also point out that the transition economies have to meet much more stringent inflation and interest rate criteria than Ireland, Portugal and Spain in the mid-nineties.
Treba također istaknuti da tranzicijske zemlje danas trebaju ispuniti mnogo strože kriterije za inflaciju i kamatnu stopu nego što su morale Irska, Portugal i Španjolska sredinom devedesetih godina.
At the time, inflation and interest rates in the reference country, Germany, were considerably higher because of the macroeconomic pressures following German reunification.
Tada je, naime, u Njemačkoj kao referentnoj zemlji inflacija (a s njome i kamatne stope) bila znatno viša zbog makroekonomskih pritisaka vezanih za ujedinjenje Zapadne i Istočne Njemačke.
Compared with the other CE countries, Croatia is in a sound position with respect to three criteria: inflation (it had the lowest rate of inflation in the first half of 2002, only 2.5%), long-term interest rates, and exchange rate stability.
U odnosu prema drugim srednjoeuropskim zemljama, Hrvatska je u solidnoj poziciji glede triju kriterija: inflacije (Hrvatska je imala najnižu stopu inflacije u prvoj polovici 2002. godine, samo 2,5%), dugoročne kamate i stabilnosti tečaja.
However, together with the Czech Republic and Poland, Croatia needs to undertake considerable fiscal adjustment: the budget deficit needs to be cut by more than 3.5% of GDP.
Međutim, zajedno s Češkom i Poljskom, Hrvatsku očekuje znatno fiskalno prilagođavanje: proračunski deficit potrebno je smanjiti za više od 3,5% BDP-a.
Another cause for concern is the high level of public debt (52% of GDP), particularly if one takes into account the rapid increase in debt in the second half of the nineties.
Također zabrinjava visoka razina javnog duga od 52% BDP-a, pogotovo ako se uzme u obzir tendencija brzog porasta zaduženosti u drugoj polovici devedesetih godina (v. pogl.
This question is addressed in the next chapter.
To se pitanje obrađuje u sljedećem poglavlju.
IDENTIFICATION OF MACROECONOMIC VULNERABILITIES
IDENTIFIKACIJA MAKROEKONOMSKE RANJIVOSTI
The experience of some current members of EMU indicates that hopes about a steady fulfilment of the convergence criteria can unexpectedly and suddenly go sour.
Iskustvo članica EMU pokazalo je da se nade o postojanom ispunjavanju kriterija konvergencije mogu neočekivano i naglo izjaloviti.
At the beginning of the nineties, when it seemed that the convergence process was almost complete, the EMS did not survive the burden of speculative attacks.
Početkom devedesetih godina, kada se činilo da je proces konvergencije uspješno završen, Europski monetarni sustav (EMS) nije izdržao teret špekulativnog udara.
The grounds for the speculation were doubts that arose in financial markets that some members of the EMS would be able to mobilise adequate political support for the implementation of the remaining fiscal adjustment.
Povod za špekulaciju bile su sumnje koje su se pojavile na financijskim tržištima da će članice EMS-a mobilizirati dovoljnu političku potporu za provedbu preostaloga fiskalnog prilagođavanja.
There were also concerns that exchange rates of some currencies within the EMS were overvalued.
Također se pojavilo uvjerenje da je tečaj nekih valuta unutar EMS-a precijenjen.
The experience of Spain is particularly instructive.
Osobito je poučan primjer Španjolske.
At the beginning of the nineties Spain was growing very rapidly, it enjoyed the confidence of international capital markets and attracted large inflows of foreign capital.
Ona se početkom devedesetih godina vrlo brzo razvijala, uživala povjerenje međunarodnih financijskih tržišta i privlačila velike pritoke stranog kapitala.
Convergence seemed within striking distance.
Konvergencija se činila neupitnom.
However, wages began to rise rapidly in an environment of expansion, leading to higher inflation and undermining competitiveness of the economy, so that in 1992 Spain was forced to devalue the peseta.
Međutim, plaće su u uvjetima ekspanzije počele vrlo brzo rasti, što je povećalo inflaciju i ugrozilo konkurentnost gospodarstva, tako da je Španjolska bila prisiljena 1992. devalvirati pesetu.
Since Croatia and the other CE countries also face high current account and fiscal deficits, and inflows of capital are creating a more or less constant pressure on exchange rates and monetary policy, the question arises as to whether they too will face a similar fate, irrespective of the high degree of macroeconomic stability already achieved.
Budući da Hrvatska i druge srednjoeuropske zemlje također imaju problema s visokim deficitima tekuće bilance plaćanja i državnog proračuna, te da priljev stranog kapitala stvara više-manje neprekidan pritisak na tečaj i monetarnu politiku, postavlja se pitanje čeka li i njih slična sudbina, bez obzira na to što su po mnogočemu već postignule zavidnu makroekonomsku stabilnost.
To answer this question, it is necessary to establish the actual degree of macroeconomic stability and the main points of vulnerability at the macroeconomic level.
Za odgovor na to pitanje potrebno je utvrditi realni stupanj makroekonomske stabilnosti te glavne točke "ranjivosti" na makroekonomskoj razini.
This paper deals with four questions: the outlook for rapid and sustainable long-term growth, the outlook for low inflation; external vulnerability, and the dynamics of budget deficits and public debt.
Ovaj se rad bavi s četiri pitanja: perspektivom brzog i održivog rasta u dugom roku, izgledima da se inflacija zadrži na sadašnjoj niskoj razini; tzv. vanjskom ranjivošću gospodarstva (external vulnerability) te dinamikom proračunskih deficita i javnog duga.
Outlook for long-term growth
Perspektive dugoročnog rasta
What are the perspectives for long-term growth in Croatia and the other countries of CE?
Kakve su perspektive dugoročnog rasta za Hrvatsku i ostale zemlje središnje Europe?
Domestic demand - final consumption and gross investment - has in all the countries (with the exception of Hungary) made a greater contribution to GDP growth (1.2 percentage points a year) than net exports.
Domaća potražnja - konačna potrošnja i bruto investicije - u svim je zemljama osim u Mađarskoj dala veći doprinos rastu BDP-a (1,2 postotka godišnje) nego neto izvoz.
In other words, only in Hungary have net exports been sufficiently large to contribute to the growth of GDP.
Drugim riječima, samo je u Mađarskoj izvoz bio dovoljno snažan u odnosu prema uvozu da bi pridonio rastu BDP-a.
By contrast, negative contribution of net exports has reduced the growth of GDP in Croatia and Slovakia by an average of 1.5 percentage points a year.
Nasuprot tome, negativne promjene salda izvoza i uvoza smanjile su rast BDP-a Hrvatske i Slovačke u prosjeku za 1,5 postotka godišnje.
This implies that domestic demand has grown too fast, and exports too slow, for the current composition of sources of growth in Croatia and Slovakia to be sustainable over the long term.
Stoga se nameće zaključak da je domaća potražnja u Hrvatskoj (kao i u Slovačkoj) u proteklih sedam godina rasla prebrzo, a izvoz presporo, da bi sadašnja struktura izvora rasta bila dugoročno održiva.
This conclusion is supported by an analysis of the sources of saving and investment.
Taj zaključak podupire i analiza izvora štednje i investiranja.
During 1995-2001, Croatia achieved an average investment rate of 24% of GDP.
Hrvatska je tijekom 1995-2001. ostvarila prosječnu stopu investiranja od 24% BDP-a.
Since the rate of domestic saving was less than 18% of GDP, it was necessary to “import” more than 6% of GDP of foreign capital per year in order to close the gap between domestic investment and saving.xiii In this period, only Slovakia relied more heavily on foreign borrowing.
Budući da je stopa domaće štednje iznosila manje od 18% BDP-a, bilo je potrebno svake godine "uvesti" više od 6% BDP-a inozemnog kapitala da bi se premostio jaz između domaće štednje i investicija.xiv Samo se Slovačka u tom razdoblju više oslanjala na pozajmljivanje iz inozemstva.
By contrast, Slovenia financed more than 95% of its investment from domestic saving (Croatia, only 74%).
Suprotno tome, Slovenija je više od 95% investicija financirala iz domaće štednje (Hrvatska samo 74%).
High current account deficits are not necessarily harmful to economic growth, provided that investment goods rather than consumer items are imported.
Visoki deficiti tekuće bilance plaćanja sami po sebi nisu štetni za ekonomski rast, uz uvjet da se uvoze kapitalna, a ne potrošna dobra.
The main producers of such goods are usually small and medium-sized firms, often in cooperation with foreign partners.
Najveći proizvođači takvih dobara u većini su zemalja specijalizirana mala i srednja poduzeća, najčešće u suradnji s inozemnim partnerima.
It follows that the dynamic development of this sector and the acceptance of the principle of specialisation and globalisation in production are necessary to achieve long-term sustainable growth.
Stoga su dinamičniji razvoj toga sektora i prihvaćanje načela specijalizacije i globalizacije u proizvodnji nužni za dugoročno održivi rast.
Together with Poland and Hungary, Croatia has achieved a similar efficiency of investment as the USA in 1993-99, i.e., an average growth rate of 4% with a rate of investment of about 20% of GDP (Andersen, Ho and Mihaljek, 2001).
Po efikasnosti investiranja, Hrvatska je (zajedno s Poljskom i Mađarskom) vrlo slična SAD-u, koji je 1993-1999. ostvario prosječan rast BDP-a veći od 4%, uz stopu investiranja od otprilike 20% (Andersen, Ho i Mihaljek, 2001).
Since investment efficiency in the EU is considerably lower (with a rate of investment of 20% of GDP, the EU realised an average growth rate of only 2.5% pa during 1993-99), there are good prospects that Croatia will speed up its real convergence to the EU compared with the other CE countries if it increases the rate of investment in the mid-term.
Budući da je efikasnost investiranja u EU znatno niža (uz stopu investiranja od 20% EU je tijekom 1993-1999. ostvarila prosječni rast od samo 2,5% godišnje), postoje dobri izgledi da će Hrvatska, ako poveća stopu investiranja u srednjem roku, ubrzati realnu konvergenciju prema EU u usporedbi s drugim srednjoeuropskim zemljama.
The question that arises in this context is how the additional investment could be financed.
Postavlja se, naravno, pitanje kako financirati nove investicije.
Further reliance on foreign borrowing is limited by the high level of external indebtedness.
Još veće oslanjanje na uvoz kapitala nije moguće zbog visoke razine vanjske zaduženosti.
It follows that it will be necessary to increase domestic saving.
Slijedi zaključak da je nužno povećati domaću štednju.
This, in turn, requires the development of domestic financial markets, which are still in their infancy in Croatia.
To pak zahtijeva razvoj domaćih financijskih tržišta, osobito tržišta vrijednosnica, koja su u Hrvatskoj još uvijek u povojima.