natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is the first step in delivering on the EU's target to reduce greenhouse gas emissions by at least 40% domestically by 2030 as part of its contribution to the new global climate deal due to be adopted in Paris this December.
Ovo je prvi korak u postizanju cilja EU-a da se u okviru njegova doprinosa novom globalnom klimatskom dogovoru koji se treba sklopiti u Parizu u prosincu ove godine emisije stakleničkih plinova unutar EU-a do 2030. smanje za najmanje 40 %.
This proposal sends a strong message to the international community at a critical moment when other major players such as G7 and China have also shown their firm determination.
Ovim se prijedlogom međunarodnoj zajednici odašilje snažna poruka u presudnom trenutku kada i drugi glavni dionici poput G7 i Kine pokazuju čvrstu odlučnost.
The EU ETS is the largest carbon market in the world.
ETS EU-a najveće je tržište ugljika u svijetu.
Today's proposal aims to ensure that the EU ETS – the cornerstone of EU climate policy – remains the most efficient way to cut emissions in the decade to come.
Današnjim se prijedlogom nastoji osigurati da ETS EU-a kao stup klimatske politike EU-a ostane najučinkovitiji način za smanjenje emisija u sljedećem desetljeću.
It can thereby build on the experiences by companies and public authorities from the first decade of its implementation.
Kao takav može se izgrađivati na iskustvima poduzeća i javnih tijela iz prvog desetljeća njegove provedbe.
The EU ETS should continue to inspire other international partners, such as China, to use carbon pricing as a cost-effective driver for a gradual but sustainable decarbonisation of their economies for the benefit of future generations.
ETS EU-a trebao bi nastaviti biti inspiracija drugim međunarodnim partnerima, među ostalim Kini, da je najisplativija komponenta određivanje cijena ugljika u svrhu postupne odnosno održive dekarbonizacije njihovih gospodarstava za buduće generacije.
Ambitious climate action creates businesses opportunities and opens up new markets for low-carbon technologies.
Ambicioznim klimatskim politikama stvaraju se i poslovne prilike i otvaraju nova tržišta za niskougljične tehnologije.
Today's proposal confirms that climate action and competitiveness go hand in hand.
Današnjim prijedlogom potvrđuje se da su klimatska politika i konkurentnost neodvojivi čimbenici.
The revised EU ETS will provide stronger incentives for innovation and continue to ensure that European industries remain competitive on international markets.
Izmjenom sustava ETS EU-a dat će se jači poticaji za inovacije i pridonositi da europska industrija zadrži konkurentnost na međunarodnim tržištima.
Additional funds from the EU ETS are provided for low-carbon innovation – for the first time also for energy-intensive industry – and for the modernisation of the energy systems in lower-income Member States.
Dodatna sredstva iz sustava ETS EU-a osigurana su za niskougljične inovacije — prvi put i za energetski intenzivne industrije — i za modernizaciju energetskih sustava u siromašnijim državama članicama.
This will further stimulate the uptake of renewables and other low-carbon and energy-efficient technologies which are, alongside decarbonisation, further key objectives of the Energy Union.
Time će se dodatno potaknuti prihvaćanje obnovljivih izvora energije i drugih niskougljičnih i energetski učinkovitih tehnologija koje su, uz dekarbonizaciju, drugi ključni ciljevi energetske unije.
Finally, a revised EU ETS – based on the recently agreed Market Stability Reserve – will reinforce the functioning of the internal energy market and provide better long-term price signals for investments.
Naposljetku, izmijenjenim ETS-om EU-a koji se temelji na nedavno dogovorenoj pričuvi za stabilnost tržišta ojačat će se funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta i osigurati bolje dugoročne cjenovne signale za ulaganja.
Today's EU ETS proposal will therefore contribute to a better functioning European wide electricity market which is the best means to ensure that electricity can be delivered to private consumers and industries in the most cost-efficient way.
Današnjim će se prijedlogom ETS-a EU-a stoga pridonijeti boljem funkcioniranju tržišta električne energije na europskoj razini, što je najbolji način kako bi se osiguralo da se električna energija može isporučiti privatnim potrošačima i industriji na najisplativiji način.
How will the revision benefit EU citizens, industry and Member States?
Kakvu će korist od izmjene sustava imati građani, industrija i države članice EU-a?
The proposed revision delivers multiple environmental and economic benefits.
Predloženom izmjenom pružaju se višestruke ekološke i gospodarske koristi.
It will help tackle climate change by increasing the pace of EU efforts to cut greenhouse gas emissions.
Ubrzanjem napora EU-a za smanjenje emisija stakleničkih plinova pridonijet će se suzbijanju klimatskih promjena.
Cutting emissions also reduces air pollution, to the benefit of citizens' health.
Smanjenjem emisija smanjuje se i onečišćenje zraka, čime se pospješuje zdravlje stanovnika.
Moreover, it makes Europe less dependent on imported fossil fuels.
Nadalje, tom se izmjenom smanjuje ovisnost Europe o uvozu fosilnih goriva.
This proposal advocates for a stronger, better functioning EU ETS that helps putting the EU on track towards a low-carbon economy.
Ovim se prijedlogom podržava jači ETS EU-a koji će bolje funkcionirati i s pomoću kojeg će se EU usmjeriti na niskougljično gospodarstvo.
It brings significant opportunities for business and industry to develop and profit from new technologies and markets, supports innovation and helps create new opportunities for jobs and growth.
Tim će se sustavom poduzećima i industriji otvoriti brojne mogućnosti za razvoj novih tehnologija i tržišta i stjecanje koristi od tih tehnologija i tržišta, podupirati inovacije i pomoći stvoriti nove prilike za otvaranje radnih mjesta i rast.
The proposal also supports the low-carbon transition by providing more funds to address investment needs in lower-income Member States.
Prijedlogom se podupire i prelazak na niskougljično gospodarstvo osiguravanjem više sredstava za ispunjenje potreba za ulaganjem u siromašnijim državama članicama.
At the same time, the Commission recognises that there may be risks for some businesses exposed to international competition, as long as no comparable climate efforts are undertaken in other major economies.
Istovremeno, Komisija priznaje da za neka poduzeća izložena međunarodnoj konkurenciji mogu postojati rizici sve dok se u drugim vodećim gospodarstvima ne poduzmu slični napori u zaštiti klime.
That's why the proposal also includes safeguards for the international competitiveness of EU energy intensive industries.
Zato su prijedlogom obuhvaćene i zaštitne mjere za međunarodnu konkurentnost energetski intenzivnih industrija EU-a.
Important focus is given to reducing administrative burdens.
Velika se pažnja pridaje smanjenju administrativnog opterećenja.
Under the proposal, Member States will continue to be able to exclude small emitters from the EU ETS, including small and medium-sized enterprises with low emissions, as long as they are subject to equivalent measures.
Prema prijedlogu, države članice će iz ETS-a EU-a i dalje moći izuzimati male onečišćivače, uključujući mala i srednja poduzeća s niskom razinom emisija, sve dok ta poduzeća podliježu istovrsnim mjerama.
How does the EU ETS revision contribute to international climate efforts?
Kako se izmjenom ETS-a EU-a pridonosi međunarodnim naporima u zaštiti klime?
EU emissions reductions will be an important contribution to the international effort to limit the global average temperature increase to below 2°C compared to pre-industrial levels.
Smanjenjem emisija EU-a uvelike će se pridonijeti međunarodnim naporima u ograničenju porasta globalne prosječne temperature na manje od 2 C u usporedbi s predindustrijskim razinama.
The economy-wide 'at least 40%' target illustrates the EU’s continued commitment to securing an ambitious global climate deal with legally binding commitments from all Parties in Paris this December.
Ciljem od „najmanje 40 %” za cjelokupno gospodarstvo potvrđuje se trajna predanost EU-a osiguravanju ambicioznog globalnog klimatskog dogovora uz pravno obvezujuće obveze svih stranaka, koji se treba sklopiti u Parizu u prosincu ove godine.
Today's proposal continues this effort by presenting the first of the main steps in delivering on this ambitious emissions reduction target.
Današnjim se prijedlogom, koji predstavlja prvi od glavnih koraka u postizanju tog ambicioznog cilja smanjenja emisija, ti napori nastavljaju.
The decisions to be adopted in Paris are expected to mobilise climate finance, technology transfer and capacity building for eligible parties, particularly those with the fewest capabilities.
Očekuje se da će se odlukama koje se trebaju donijeti u Parizu pokrenuti financiranje zaštite klime, prijenos tehnologija i izgradnju kapaciteta za stranke koje ispunjuju odgovarajuće uvjete, posebno one s najograničenijim mogućnostima.
Public sector climate finance will continue to play an important role in mobilising resources after 2020.
Pri mobilizaciji sredstava nakon 2020. važnu će ulogu i dalje imati financiranje zaštite klime sredstvima javnog sektora.
In anticipation of these decisions, today's proposal calls on Member States to use a share of their EU ETS auction revenues to finance climate action in countries outside the EU, including for actions to adapt to the impacts of climate change.
U očekivanju tih odluka, današnjim se prijedlogom poziva države članice da iskoriste dio svojih prihoda od dražbi u okviru sustava ETS EU-a kako bi financirale mjere za zaštitu klime u zemljama izvan EU-a, uključujući mjere za prilagodbu utjecajima klimatskih promjena.
It will be on Member States to devote part of these revenues from the emissions trading scheme to support climate mitigation actions in third countries, including development countries.
Države članice bit će odgovorne za preusmjeravanje dijela tih prihoda iz sustava trgovanja emisija na potporu mjerama ublažavanja klimatskih promjena u trećim zemljama, uključujući zemlje u razvoju.
How will the ETS revision affect the total amount of allowances?
Kako će se izmjenom ETS-a utjecati na ukupan broj emisijskih jedinica?
The overall quantity of allowances will decline by 2.2% every year starting from 2021.
Ukupni broj emisijskih jedinica će se počevši od 2021. svake godine smanjivati za 2,2 %.
Since 2013, the main method of distributing EU ETS allowances has been through auctioning by Member States.
Od 2013., glavna metoda raspodjele emisijskih jedinica ETS-a EU-a jest njihova prodaja na dražbama u državama članicama.
Over the current trading period (2013 to 2020), 57% of the total amount of allowances will be auctioned, while the remaining allowances are available for free allocation.
Tijekom tekućeg razdoblja trgovanja (od 2013. do 2020.), na dražbama će se prodati 57 % od ukupnog broja emisijskih jedinica na dražbi, dok su preostale emisijske jedinice dostupne za besplatnu dodjelu.
The share of allowances to be auctioned will remain the same after 2020.
Nakon 2020. udio emisijskih jedinica koje će se prodavati na dražbama ostat će isti.
The revenues from auctioning provide Member States with funding that can be used for different actions, such as renewable energy programmes.
Prihodima od dražbi državama članicama osiguravaju se sredstva koja se mogu upotrijebiti za različite aktivnosti poput programa u području obnovljive energije.
They can also be directed to social policy measures to support a 'just and fair transition' towards a low-carbon economy for companies, their workers and consumers, in addition to supporting international climate action efforts in third countries including developing countries.
Ta se sredstva uz podupiranje međunarodnih napora u području zaštite klime u trećim zemljama, uključujući zemlje u razvoju, može usmjeriti i na mjere socijalne politike kojima se podupire „pravedan i pošten prelazak” na niskougljično gospodarstvo za poduzeća, njihove radnike i potrošače.
How will the system of free allocation be improved after 2020?
Kako će se sustav besplatne dodjele unaprjeđivati nakon 2020.?
As the total number of allowances is limited and declining, the system of free allocation needs to be revised in order to distribute the available allowances in the most effective and efficient way.
Budući da je ukupan broj emisijskih jedinica ograničen te se smanjuje, sustav besplatne dodjele treba izmijeniti kako bi se dostupne emisijske jedinice raspodijelile na najučinkovitiji i najdjelotvorniji način.
The proposed changes aim to minimise the need for a correction factor[1] and to ensure predictability for companies.
Cilj predloženih izmjena jest smanjiti potrebu za korekcijskim faktorom[1] na najmanju moguću mjeru i osigurati predvidivost za poduzeća.
The allocation of free allowances will be focused on the sectors at highest risk of relocating their production outside the EU.
Dodjela besplatnih emisijskih jedinica bit će usredotočena na sektore s najvećim rizikom od premještanja proizvodnje izvan EU-a.
The basic architecture will remain in place after 2020, while individual elements will be improved in line with the agreement reached by EU leaders in October 2014:
Nakon 2020. osnovni ustroj ostat će isti, dok će se pojedinačne elemente unaprjeđivati u skladu s dogovorom koji su čelnici EU-a postigli u listopadu 2014.:
Benchmark values will be updated to capture technological progress in the different sectors.
Referentne vrijednosti bit će ažurirane kako bi se pratio tehnološki napredak u različitim sektorima.
Current values are determined based on data from 2007-2008 and would not reflect the state of technology after 2020.
Tekuće vrijednosti određuju se na temelju podataka iz razdoblja 2007. — 2008. te se u njima ne odražava stanje tehnologije nakon 2020.
Production data - the system will be more flexible by better taking into account production increases or decreases and adjusting the amount of free allocation accordingly.
Podaci o proizvodnji — sustav će biti fleksibilniji jer će se voditi više računa o povećanju ili smanjenju proizvodnje i u skladu s tim prilagođavati broj emisijskih jedinica koje se dodjeljuju besplatno.
A specific number of free allowances will be set aside for new and growing installations.
Određeni broj besplatnih emisijskih jedinica stavit će se na stranu za nova i rastuća postrojenja.
Carbon leakage – as currently, beyond 2020 all major industrial sectors will be considered at risk of carbon leakage.
Istjecanje ugljika — kao i danas, i nakon 2020. smatrat će se da u svim glavnim industrijskim sektorima postoji rizik od istjecanja ugljika.
Indirect carbon costs[2] – Member States are encouraged to use auction revenue to provide compensation in line with state aid rules.
Neizravni troškovi ugljika[2] — Države članice potiče se na korištenje prihoda od dražbi za osiguravanje naknade u skladu s pravilima o državnim potporama.
How will the EU ETS support low-carbon innovation?
Kako će se ETS-om EU-a podupirati niskougljične inovacije?
An Innovation Fund will be set up to support first-of-a-kind investments in renewable energy, carbon capture and storage (CCS) and low-carbon innovation in energy intensive industry.
Uspostavit će se Fond za inovacije kojim će se podupirati inovativna ulaganja u obnovljivu energiju, hvatanje i skladištenje ugljika (CCS) te niskougljične inovacije u energetski intenzivnoj industriji.
Some 400 million allowances − representing up to around EUR 10 billion when sold − will be reserved from 2021 onwards for this purpose.
U tu svrhu će se od 2021. nadalje rezervirati oko 400 milijuna emisijskih jedinica, čija će vrijednost nakon prodaje iznositi do 10 milijardi eura.
In addition, a further 50 million of the unallocated allowances[3] from 2013-2020 will be set aside to enable the Innovation Fund to start before 2021 and include projects to support breakthrough technologies in industry[4].
Osim toga, dodatnih 50 milijuna nedodijeljenih emisijskih jedinica[3] iz razdoblja 2013. — 2020. bit će stavljeno na stranu kako bi se omogućilo pokretanje Fonda za inovacije prije 2021. te kako bi se obuhvatili projekti kojima se podupiru radikalne nove tehnologije u industriji.[4]
The Innovation Fund builds on the success of the existing funding programme to support low-carbon innovation using the proceeds from 300 million allowances during 2013-2020 (the so-called NER 300).
Inovacijski fond temelji se na uspjehu postojećeg programa financiranja za potporu niskougljičnim inovacijama te se koristi prihodima od 300 milijuna emisijskih jedinica iz razdoblja 2013. — 2020. (takozvani NER 300).
What are the objectives of the Modernisation Fund?
Koji su ciljevi Fonda za modernizaciju?
The aim of the Modernisation Fund is to support lower income Member States in meeting the high investment needs relating to energy efficiency and the modernisation of their energy systems.
Cilj je Fonda za modernizaciju podupiranje siromašnijih država članica u ispunjenju velikih potreba za ulaganjem u području energetske učinkovitosti i modernizacije njihovih energetskih sustava.
Between 2021 and 2030, 2% of the allowances, some 310 million allowances in total, will be set aside to establish the fund.
Između 2021. i 2030., 2 % emisijskih jedinica, tj. ukupno oko 310 milijuna emisijskih jedinica, bit će stavljeno na stranu za uspostavu Fonda.
All Member States will contribute to the fund, which will benefit 10 Member States with a GDP per capita of less than 60% of the EU average (in 2013).
Sve će države članice pridonijeti Fondu, od kojeg će imati korist 10 država članica čiji je BDP po stanovniku manji od 60 % od prosjeka EU-a (2013.).
The countries eligible to receive support are: Bulgaria, Croatia, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania and Slovakia.
Sljedeće zemlje ispunjavaju uvjete za primanje potpore: Bugarska, Češka, Estonija, Hrvatska, Latvija, Litva, Mađarska, Poljska, Rumunjska i Slovačka.
The ETS Directive should establish a governance structure for the Modernisation Fund involving Member States, the European Investment Bank, and the Commission.
Direktivom o ETS-u trebalo bi uspostaviti strukturu upravljanja Fondom za modernizaciju kojom će biti obuhvaćene države članice, Europska investicijska banka i Komisija.
How does the EU ETS revision affect the Market Stability Reserve?
Kako se izmjenom sustava ETS EU-a utječe na pričuvu za stabilnost tržišta?
The recent agreement on the Market Stability Reserve (MSR) enables unallocated allowances to be transferred to the MSR in 2020.
Nedavnim dogovorom o pričuvi za stabilnost tržišta (MSR) omogućuje se prijenos nedodijeljenih emisijskih jedinica MSR-u 2020.
Under this rule, analysts estimate that some 550 to 700 million allowances may be transferred into the MSR in 2020.
Analitičari procjenjuju da će se prema tom pravilu 2020. godine u MSR moći prenijeti od 550 do 700 milijuna emisijskih jedinica.
Was there a public consultation on this proposal?
Je li o ovom prijedlogu provedeno javno savjetovanje?
Member States, industry representatives, NGOs, research and academic institutions, trade unions and citizens were involved at various stages in the development of this proposal.
Države članice, predstavnici industrije, nevladine organizacije, istraživačke i akademske ustanove, sindikati i građani bili su uključeni u različitim fazama izrade ovog prijedloga.
Extensive stakeholder consultations were carried out in 2014 on various technical aspects of the EU ETS.
Godine 2014. održana su opsežna savjetovanja s dionicima o različitim tehničkim aspektima ETS-a EU-a.
The Commission received more than 500 contributions which have been taken into account in preparing this proposal.
Komisija je zaprimila više od 500 priloga koji su uzeti u obzir pri izradi ovog prijedloga.
The legislative proposal has been submitted to the European Parliament and to the Council for adoption as well as to the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions for opinion.
Zakonodavni prijedlog podnesen je Europskom parlamentu i Vijeću na donošenje te Gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija na davanje mišljenja.
The Commission will work with these institutions to see this legislation through.
Komisija će surađivati s tim institucijama kako bi se donio ovaj zakonodavni prijedlog.
Citizens and stakeholders can give their views on this proposal over the next eight weeks.
Građani i dionici tijekom sljedećih osam tjedana mogu iznijeti svoja stajališta o ovom prijedlogu.
These will be fed into the legislative debate and presented to the European Parliament and Council.
Ta će stajališta biti uvrštena u zakonodavnu raspravu i predstavljena Europskom parlamentu i Vijeću.
Want to know more:
Ako želite saznati više:
[1] The cross-sectoral correction factor reduces the free allocation across all sectors if the claim for free allowances is higher than the available amount.
[1] Međusektorskim korekcijskim faktorom smanjuje se besplatnu dodjelu u svim sektorima ako je zahtjev za besplatne emisijske jedinice veći od njihova dostupnog broja.
[2] Indirect carbon costs arise mainly for electricity intensive industries due to carbon costs being passed on to them in the price of electricity.
[2] Neizravni troškovi ugljika nastaju uglavnom u industrijama u kojima se intenzivno troši električnu energiju, zbog troškova ugljika koje se na njih prenose u cijeni električne energije.
[3] Unallocated allowances are those which were initially earmarked for free allocation but were not allocated due to closures of companies or reductions in production.
[3] Nedodijeljene emisijske jedinice su one koje su prvobitno bile predviđene za besplatnu dodjelu, ali nisu dodijeljene zbog zatvaranja poduzeća ili smanjenja proizvodnje.
[4] For example carbon capture and use demonstration projects
[4]Na primjer projekti demonstracije hvatanja i uporabe ugljika
MEMO/15/5352
MEMO/15/5352
Brussels, 17 July 2015
Bruxelles, 17. srpnja 2015.
Every year there are devastating forest fires in Europe, destroying thousands of hectares of forests.
Razorni šumski požari svake godine u Europi unište na tisuće hektara šume.
When a forest fire gets too big for a country to extinguish it on its own, the European Union's Civil Protection Mechanism can be activated to ensure a coordinated response.
Ako se šumski požar razbukta toliko da ga zemlja ne može ugasiti sama, aktivacijom mehanizma Europske unije za civilnu zaštitu može se pokrenuti koordinirani odgovor.
Joint and coordinated response
Zajednički i koordinirani odgovor
When national capacities to respond to forest fires are surpassed, European countries often show solidarity by sending assistance in the form of water bombing planes, helicopters, fire-fighting equipment and personnel.
Ako za suzbijanje šumskih požara nisu dostatni nacionalni kapaciteti, europske se zemlje često solidariziraju te šalju pomoć u obliku kanadera, helikoptera, protupožarne opreme i osoblja.
There is a structured way of doing this at European level.
Na europskoj se razini to radi na strukturirani način.
The Emergency Response Coordination Centre (ERCC) is the emergency response hub of the European Commission.
Koordinacijski centar za odgovor na hitne situacije (ERCC) središnji je ured Europske komisije za odaziv u hitnim situacijama.
It coordinates pan-European assistance through the European Union's Civil Protection Mechanism and ensures that all participating states in the mechanism are quickly informed of needs from an affected country during a crisis.
Iz tog se centra u okviru mehanizma Europske unije za civilnu zaštitu koordinira paneuropska pomoć i sve se države sudionice hitno obavješćuju o potrebama krizom pogođenih zemalja.
The decision to activate the Civil Protection Mechanism is not made by the Commission, but has to be made by the national authorities of the affected country.
Odluku o pokretanju mehanizma za civilnu zaštitu ne donosi Komisija, već nacionalna tijela pogođene zemlje.
The EU Civil Protection Mechanism also facilitates and co-finances the transport of assistance to the affected area.
Mehanizmom EU-a za civilnu zaštitu također se olakšava i sufinancira prijevoz pomoći do pogođenih područja.