natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is also necessary to raise the awareness and level of understanding of the Lisbon agenda implementation mechanisms and their relevance for the process of approaching the EU.
Važno je, nadalje, podići razinu razumijevanja instrumenata provedbe lisabonskog programa i njihove relevantnosti za proces pristupanja EU.
The main conclusions and recommendations, relevant for Croatia, resulting from this paper are following:
Na kraju navodimo glavne zaključke i preporuke koje proizlaze iz ovog rada, a bitne su za Hrvatsku.
• The Lisbon Agenda objectives are relevant for Croatia and the countries of the region.
• Ciljevi Lisabonske strategije relevantni su za Hrvatsku i za zemlje regije.
They do not constitute additional criteria or economic objectives.
Oni ne sadržavaju dodatne kriterije niti dodatne ekonomske ciljeve.
However, the Lisbon objectives will soon be reflected in the EU's policies for the region and the countries should take these into account in their reform programmes and action plans.
Međutim, lisabonski će ciljevi, kako se najavljuje iz Europske komisije, uskoro biti inkorporirani u politike EU prema Jugoistočnoj Europi te bi ih zemlje regije trebale uzeti u obzir prilikom razrade programa reformi i akcijskih planova.
• Due to different starting positions in the overall reform programmes the Lisbon agenda priorities should be differently interpreted by each country.
• S obzirom na različite startne pozicije u cjelokupnim programima reformi, prioriteti Lisabonske strategije trebali bi se različito tumačiti, ovisno o situaciji u svakoj pojedinoj zemlji.
Prioritisation and sequencing of the Lisbon agenda goals according to needs is necessary for a candidate country like Croatia.
Izbor prioriteta i određivanje vlastitog vremenskog slijeda provedbe ciljeva lisabonskog programa u skladu s vlastitim potrebama bitni su za zemlju kandidatkinju kao što je Hrvatska.
• In order to have comparable statistics, it will be necessary to develop a system of collecting and monitoring qualitative and quantitative indicators in Croatia.
• Radi razvoja usporedive statistike, bit će potrebno uspostaviti sustav prikupljanja i praćenja kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja.
It is likely that this system will correspond to the structural indicators published by EUROSTAT, enabling Croatia to be compared on an equal basis with the member states and other candidates.
Taj bi sustav mogao odgovarati strukturnim pokazateljima EUROSTAT-a, što bi Hrvatskoj omogućilo usporedbu sa zemljama članicama i drugim kandidatkinjama na jednakim osnovama.
Consequently, where appropriate, such data should be collected.
Takvi bi se podatci trebali prikupljati na što je moguće širem području.
• Croatia should speed up the preparations to develop an “umbrella” programme with specific action plans.
Time bi se omogućilo i olakšalo približavanje ciljevima tijekom pretpristupnog razdoblja.
By doing so it will get closer to Lisbon strategy goals in different areas during the process of accession.
• Iako je teško očekivati da će ciljevi Lisabonske strategije biti ostvareni do 2010, ona i dalje ostaje glavni okvir reformi u EU koji vodi višim standardima.
i See Presidency Conclusions on the Lisbon strategy 2000-2004 at http://europa. eu.int/growthandjobs/pdf/thematic_lisbon_conclusions_0604_en.pdf.
ii Iako su tijekom pet desetljeća razine produktivnosti u EU rasle brže od onih u SADu, od 1996.
As a result relative levels of wealth have also started slipping.
Kao rezultat toga relativne su razine bogatstva također počele padati.
Investment has been growing by only 1.7% compared with 5.4% per year in the USA.
Ulaganje je raslo za samo 1,7% u usporedbi s 5,4% godišnje u SAD-u.
The EU has only 25% of the number ofpatents per head ofpopulation found in the USA.
EU posjeduje samo 25%o broja patenata što ih po stanovniku ima SAD.
In the USA 32%o ofpopulation has a university or similar degree, while this percentage stands at only 19% in Europe.
Čak 32%populacije u SAD-u ima diplomu ili slično obrazovanje, dok u EU taj postotak iznosi 19%.
In addition, the USA is also investing about twice as much per student than most European countries.
SAD također ulaže otprilike dvostruko više novca u studente od većine europskih zemalja.
In 2004, the average growth of the eurozone was a meagre 2.2%, while the USA economy grew by 4.3%, Japan by 4.4%, India by 6.4% and China by 9%o (European Commission, 2005d).
U 2004. prosječni rast europodručja iznosio je jedva 2,2%, dokje ekonomija SAD-a rasla 4,3%, Japana 4,4%, Indije 6,4%o i Kine 9% (European Commission, 2005d).
A six-point agenda was proposed with a view to achieving the objective of the Lisbon strategy and making the enlargement a success: to make a single market more dynamic; to boost investment in knowledge; to improve the macroeconomic policy framework; to redesign policies for convergence and restructuring; to achieve effectiveness in decision-taking and regulation, and to refocus the EU budget.
Agenda se sastoji od šest točaka, a predložena je s idejom postizanja cilja Lisabonske strategije i stvaranja osnova za uspjeh proširenja: učiniti jedinstveno tržište dinamičnijim; povećati investicije u znanje; poboljšati makroekonomski politički okvir; preoblikovati politike za bolju konvergenciju i restrukturiranje; postići veću učinkovitost u odlučivanju i regulativi te preusmjeriti proračun EU.
iv Spring Report deals with achievements at EU and member state levels and has three main elements: (i) an analysis of the 25 new national reform programmes; (ii) identification ofthe strengths in different national programmes with a view to promoting the exchange of good ideas, and (iii) identification of areas where there are shortcomings and proposals for concrete action at EU and national level to deal with them.
iv Proljetno se izvješće bavi postignućima na razinama EU i zemalja članica i sastoji se od tri glavna elementa: 1. analize 25 novih nacionalnih programa, 2. identifikacije jakih strana različitih nacionalnih programa radi promoviranja razmjene dobre prakse, 3. identificiranja područja u kojima ima slabih strana i prijedloga za konkretne akcije za nošenje s njima na razini EU i nacionalnim razinama.
An analysis of national reform programmes includes a four to five page assessment of each member state's programme and proposes measures that should be implemented by 2007.
Analiza nacionalnih programa reformi obuhvaća procjenu programa svake zemlje članice na četiri do pet stranica i predlaže mjere koje bi trebale biti provedene do 2007.
The Report also contains a succinct general evaluation of programmes and structural indicators showing the evolving economic situation for each member state.
Izvještaj sadržava i sažetu opću ocjenu programa i strukturalne pokazatelje ekonomskog stanja svake zemlje članice.
It is expected that some 350,000 small and medium-sized enterprises will receive EU support in the period 2007-2013.
Europski program za inteligentno korištenje energije, koji će sa 730 milijuna eura podupirati veće iskorištavanje obnovljivih izvora energije i smanjenu potrošnju energije.
vi Until 2005, member states issued separate employment and economic action plans.
Predviđa se da će u razdoblju 2007-2013. oko 350.000 malih i srednjih poduzeća dobiti sredstva EU.
National action plans for employment issues described how the employment guidelines are put into practice at the national level.
vi Zemlje članice su do 2005. izradile nacionalne ekonomske akcijske planove i nacionalne akcijske planove zapošljavanja.
They presented the progress achieved in the member state over the last 12 months and the measures planned for the coming 12 months: they were both reporting and planning documents.
Nacionalni akcijski planovi zapošljavanja razrađuju kako na nacionalnoj razini smjernice zapošljavanja provoditi u praksi, predočuju napredak postignut u zemlji članici tijekom posljednje godine i planirane mjere za iduću godinu, a ujedno su i izvještaji i dokumenti za planiranje.
National reform plans consist of employment and economic measures in the same document.
Nacionalni planovi reformi u istom dokumentu sadržavaju i ekonomske mjere i mjere zapošljavanja.
Hence, national action plans and national reform plans are not the same.
Dakle, nacionalni akcijski planovi i nacionalni planovi reformi nisu isti tip dokumenta.
vii Differences in starting positions among individual member states and pace of reform in the Lisbon process are monitored by around 130 indicators grouped into 6 categories: general economic background, employment, innovation and research, economic reform, social cohesion and environment.
vii Razlike u startnim pozicijama između individualnih zemalja članica i tempa reformi Lisabonskog procesa prate se na osnovi otprilike 130 pokazatelja koji su grupirani u šest kategorija: opći ekonomski podatci, zapošljavanje, inovacije i istraživanja, ekonomske reforme, socijalna kohezija i okoliš.
Some are also available for the region.
Neki su dostupni i za regiju.
This short list has been agreed with the Council and allows for a more concise presentation and a better assessment of achievements over time vis-a-vis the Lisbon agenda.
Izbor pokazatelja odobrilo je Vijeće i on omogućuje jasniju prezentaciju i bolju procjenu postignuća za određeno razdoblje s obzirom na lisabonski program.
In keeping with the recent streamlining ofprocedures in the wider context of the Lisbon strategy, it is planned to keep this list stable for three years, with a start in 2004.
Kako bi se održao tempo s nedavnim efikasnijim organiziranjem procedura u širem kontekstu Lisabonske strategije, predviđeno je stabilno održavanje popisa u trajanju od tri godine, počevši od 2004.
viii Based on the 2004 GDP data, meeting the national targets will lead to a 2.7%o R&D expenditure on the EU-25 level.
viii Utemeljeno na podatcima o BNP-u iz 2004, postizanje nacionalnih ciljeva dovest će do potrošnje od 2,7% za istraživanje i razvoj na razini EU-25.
Taking into account different growth rates between old and new members would lead to lower results.
Ako se uzmu u obzir razlike u razinama rasta između novih i starih članica, rezultati će biti niži.
ix For short listed employment indicators and comparisons among Croatia, candidates and member states see Table 1.
ix Za odabrane pokazatelje zapošljavanja te za usporedbu Hrvatske, zemalja kandidatkinja i zemalja članica vidjeti tablicu 1.
x Target for 2008.
x Cilj za 2008.
xi For more about membership criteria see, for instance, Boromisa (2004:169-170).
xi Za više informacija o kriterijima članstva vidjeti npr Boromisa, 2004:169-170.
xii Short-listed indicators, selected by the Council (see endnote vii), are published in the Annual Progress Report for EU member states.
xii Odabrani pokazatelji koje je odobrilo Vijeće (v. fusnotu vii) objavljuju se u godišnjem izvješću o napretku za zemlje članice.
Based on these indicators we compare Croatia's starting position with EU member states and other candidates.
Na temelju tih pokazatelja uspoređujemo startnu poziciju Hrvatske sa zemljama članicama i ostalim kandidatkinjama.
xiii Energy intensity of Croatian economy (gross inland consumption of energy divided by GDP in kilograms of oil equivalent per 1,000 Euro), which measures the energy consumption and overall energy efficiency is much higher than the EU average.
xiii Energetska intenzivnost hrvatskoga gospodarstva (bruto domaća potrošnja energije podijeljena BNP-om u ekvivalentnim kilogramima nafte na 1.000 eura), koji održava potrošnju energije i ukupnu energetsku učinkovitost, znatno je viši od prosjeka EU.
Total greenhouse emission is close to the Kyoto target (94%o of the base year, the target being 95%).
Ukupne emisije stakleničkih plinova blizu su cilja iz Kyota (94% u polaznoj godini; cilj je 95%).
xiv The document was prepared by the Central State Office for Development Strategy and passed wide range of consultations during April and May 2006.
xiv Dokument je pripremio Središnji državni ured za razvojnu strategiju i tijekom travnja i svibnja 2006. prošao je brojne konzultacije.
xv These documents include Pre-accession economic programme for Croatia (PEP), which is annually prepared by the Government and National programme for the integration of the Republic of Croatia into the European Union (2006-2008).
xv Dokumenti obuhvaćaju Pretpristupni ekonomski program za Hrvatsku (PEP), koji godišnje priprema Vlada, te Nacionalni program integriranja Republike Hrvatske u EU (2006-2008).
PEP might be considered a forerunner of the Convergence Program and National Reform Programme (Government of the Republic of Croatia, 2005:3).
PEP bi se mogao smatrati pretečom Programa konvergencije i Nacionalnog programa reformi (Vlada RH, 2005:3).
xvi These initiatives are within the framework of national science policy and based on the concepts outlined in the Croatian Strategy for Science in the 21st Century and some other acts, including 55 Policy Recommendations of National Competitiveness Council.
xvi Te su inicijative unutar okvira nacionalnih politika za znanost i temelje se na konceptima koji su navedeni u Hrvatskoj strategiji za znanost u 21. stoljeću i nekim drugim člancima, uključujući 55 preporuka politika Nacionalnog vijeća za konkurentnost.
xvii The 2006 Report encompasses 61 countries.
xvii Izvještaj za 2006. obuhvaća 61 zemlju.
Croatia is ranked 59th in the group of countries - behind Bulgaria (47th) and Romania (57th), candidates for membership, and behind EU member countries.
Hrvatska se nalazi na 59. mjestu u skupini zemalja koje su kandidatkinje za članstvo (Bugarska je na 47. mjestu, a Rumunjska na 57. mjestu) - i iza zemalja članica EU.
STATE AID REFORM IN CROATIA
REFORMA DRŽAVNIH POTPORA U HRVATSKOJ
Marina Kesner-Škreb* Institute of Public Finance Zagreb
Marina Kesner-Škreb* Institut za javne financije Zagreb
State aid as a part of industrial policy should be implemented cautiously, taking account of all its advantages and shortcomings.
Državne potpore kao sastavni dio industrijske politike moraju se oprezno primjenjivati uzimanjem svih njihovih loših i dobrih strana u obzir.
The European Union has established an elaborate system for state aid allocation and control, advocating “less and better-targeted state aid”, which has the least distorting effect on competition.
Europska unija ima razrađen sustav pravila dodjele i kontrole državnih potpora te se zalaže za “manje i bolje državne potpore” koje što manje narušavaju tržišnu konkurenciju.
This is so-called horizontal aid, which helps to establish a level playing field for all undertakings.
To su tzv. horizontalne potpore koje pridonose stvaranju jednakih uvjeta privređivanja za sve poduzetnike.
The state-aid-to-GDP ratio is four times higher in Croatia than in the European Union, state aid being mainly targeted to particular industries.
Udio državnih potpora u BDP-u u Hrvatskoj je oko četiri puta veći od onog u Europskoj uniji, a one su uglavnom usmjerene u pojedine sektore.
Croatia will have to reform thoroughly or reduce its sectoral aid to shipbuilding, transport (especially the railways) and the steel industry, as well as aid to rescuing and restructuring firms in difficulty.
Hrvatsku očekuje bitno reformiranje odnosno smanjivanje vertikalnih potpora brodogradnji, prometu - posebno željeznicama, željezarama te za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama.
Croatia will also have to increase aid to horizontal objectives and improve significantly the transparency of state aid allocation.
Ujedno treba povećati potpore za horizontalne namjene i bitno poboljšati transparentnost dodjele državnih potpora.
state aid, reform, industrial policy, European Union
državne potpore, reforma, industrijska politika, Europska unija
The objective of this paper is to give a description of the general framework of state aid in Croatia and to indicate the direction of its future development based on EU rules.
Cilj ovog rada je predočivanje opće slike stanja državnih potpora u Hrvatskoj te naznačivanje smjera u kojemu bi se one u budućem razdoblju, poštujući pravila EU, trebale kretati.
This provides a general direction for state aid reform, i.e. the reform of industrial policy in broader terms.
Na taj je način stvoren opći okvir reforme državnih potpora, tj. industrijske politike u širem smislu.
The second part of the paper following the Introduction gives a brief presentation of state aid in the framework of industrial policy, and determines the content of state aid in the EU.
Nakon uvoda, u drugom dijelu teksta, državne se potpore smještaju u okvir industrijske politike te se određuje njihov sadržaj u EU.
The third part deals with the size and structure of state aid in Croatia in the period from 2001 to 2004, and the fourth part provides guidelines for future state aid development.
U trećem se dijelu prikazuje slika veličine i strukture državnih potpora u Hrvatskoj u razdoblju 2001-2004. godine, a u četvrtom se daju smjernice budućeg kretanja potpora.
The paper is focused on four selected sectors which will require the strongest adjustments to the EU standards: shipbuilding, transport (especially railways), and the steel industry, and the rescue and restructuring of firms in difficulty.
Usmjeravamo se na reformu četiriju odabranih sektora u kojima će biti nužne najveće prilagodbe standardima EU, a to su brodogradnja, promet (posebno željeznice), čelik i željezare te sanacija i restrukturiranje poduzeća u teškoćama.
In these sectors, Croatian state aid deviates sharply from that in the EU, and Croatia will have to make great efforts to harmonize it with EU standards.
Na tim područjima državne potpore znatno odstupaju od potpora u EU te će se Hrvatska trebati potruditi u njihovu usklađivanju.
THE GENERAL FRAMEWORK FOR STATE AID
DRŽAVNE POTPORE: OPĆI OKVIR
State aid as a part of industrial policy
Državne potpore kao sastavni dio industrijske politike
As an industrial policy instrument, state aid to enterprises can increase public welfare.
Kao instrument provođenja industrijske politike državne potpore poduzećima mogu povećati opće blagostanje građana.
However, it can distort competition and also reduce public welfare.
No one također mogu narušiti konkurenciju i smanjiti opće blagostanje.
Public welfare declines if aid is granted to less efficient companies producing low-quality products at high costs.
Blagostanje će se smanjiti ako je pomoć usmjerena poduzećima koja su manje efikasna i koja proizvode dobra loše kvalitete uz visoke troškove.
On the other hand, public welfare increases and the economic growth accelerates if state aid is aimed at correcting market failures, i.e. situations when the market functions inefficiently.
Opće će se blagostanje poboljšati, a ekonomski rast povećati ako državna potpora bude usmjerena na rješavanje tržišnih neuspjeha, tj. stanja kada tržište zakaže.
Consequently, “bad” aid distorts the market by favouring one company over another, thus reducing welfare, while “good” aid corrects market failures and thus contributes to the growth of welfare (Neil, 1990).
Dakle, “loše” potpore iskrivljuju uvjete tržišta i daju prednost jednom poduzeću na štetu drugoga i na taj način smanjuju opće blagostanje, dok “dobre” potpore ispravljaju tržišne neuspjehe i tako pridonose povećanju općeg blagostanja (Neil, 1990).
However, it should be emphasized that state aid results in increased welfare only if the resulting efficiency improvement exceeds the direct and indirect costs of aid implementation (Nicolaides and Bilal, 1999).
Pritom valja naglasiti da će potpora dovesti do povećanja blagostanja samo ako je efikasnost povećana državnim potporama veća od izravnih i neizravnih troškova primjene potpora (Nicolaides i Bilal, 1999).
There is extensive literature about whether, when and how the state should provide aid to companies and entire economic sectors.
Postoji vrlo opsežna literatura o tome treba li, kada i kako država pomagati poduzećima ili cijelim sektorima.
Most authors argue that state aid can only be justified if it is aimed at correcting a market failure.
Autori uglavnom zaključuju kako se potpora može opravdati onda kada je njezina namjera uklanjanje tržišnog neuspjeha.
The EU agrees with this argumentation, deeming that state aid should mainly be targeted at market failures (Commission of the EC, 2003).
Unija je prihvatila to objašnjenje te također smatra da državne potpore treba usmjeriti uglavnom na područja tržišnih neuspjeha (Commission of the EC, 2003).
Redirecting state funds to “good” aid which is unlikely to distort market competition remains the primary strategic objective of state aid reform in the EU member states.
Preusmjeravanje potpora prema tim “dobrim” potporama koje ne narušavaju konkurenciju glavni je strateški cilj reforme potpora u zemljama članicama EU.
The future reform of state aid in Croatia will have to follow the same course.
U tom će se smjeru morati kretati i buduća hrvatska reforma državnih potpora.
The implementation of state aid, particularly that which is the subject matter of a selective industrial policy, i.e. a policy aimed at providing assistance only to selected economic sectors or companies, offers many challenges:
Primjena državnih potpora, a posebno onih kojima se provodi selektivna industrijska politika, tj. politika kojom se pomaže samo odabranim sektorima ili poduzećima, krije u sebi niz zamki.
• State aid costs money.
• Državne potpore koštaju.
In order to justify the implementation of state aid it is not sufficient to establish the existence of a market failure.
Da bi se opravdala primjena državnih potpora, nije dovoljno utvrditi postojanje tržišnog neuspjeha.
It is also necessary to provide valid arguments that the public sector, i.e. the government, is capable of resolving the problem more successfully than the private sector (the market).
Potrebno je također argumentirano pokazati da javni sektor, odnosno država, može bolje riješiti problem od privatnog sektora, odnosno tržišta.
Prior to the implementation of state aid it is necessary to estimate all the direct or indirect costs necessarily involved.
Prije početka primjene državne potpore potrebno je procijeniti sve izravne i neizravne troškove koje one nose.
This is because the very existence of a market failure does not necessarily mean that corrective measures should be implemented: sometimes the cure is worse than the disease (Martin and Valbonesi, 1999).
Naime, postojanje tržišnog neuspjeha ne mora nužno značiti da treba poduzeti korektivne mjere: pokatkad liječenje može biti skuplje od bolesti (Martin i Valbonesi, 1999).
• The state is unable to recognize “winners” or “losers”.
• Država ne zna izabrati “pobjednike” i “gubitnike”.
A selective industrial policy usually implies that the government selects economic sectors or companies needing support.
Selektivna industrijska politika obično izgleda tako da država bira grane ili poduzeća koje treba pomagati.
These are either future “winners”, i.e. economic sectors and companies expected to achieve higher growth rates, or “losers”, i.e. industries or companies in difficulties that need government assistance for their survival and recovery.
To su budući “pobjednici”, tj. grane i poduzeća od kojih se očekuje da će imati visoke stope rasta, ili su to “gubitnici”, tj. grane i poduzeća u teškoćama kojima država pomaže da opstanu i da se oporave.
Such state intervention requires great analytical skill for a government to be able to outperform the market in selecting industries or companies that are potential winners, or decide which losers are worth saving, and determine the measures through which all this can be realized.
Pretpostavka za provođenje takve državne intervencije jest da država posjeduje analitičku sposobnost da bolje od tržišta izabere grane i poduzeća koja mogu postati pobjednici ili da odluči koje je gubitaše vrijedno spašavati te da odredi mjere kojima bi sve to trebalo biti provedeno.
However, the state is usually too bureaucratic and insufficiently qualified and informed to get to grips with such challenge.
No državna je birokracija obično nedovoljno osposobljena i ne raspolaže dovoljnim brojem informacija da se uhvati u koštac s tako zahtjevnim zadatkom.
• The state cannot pick the right moment to stop providing assistance.
• Država ne zna prekinuti pomoć.