natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Monitor supports the European Commission's efforts to put culture at the heart of its policy agenda and promote the social and economic development of cities and regions.
Pregled doprinosi nastojanjima Europske komisije da kultura bude u središtu njezina političkog programa te da promiče socijalni i gospodarski razvoj gradova i regija.
The European Capitals of Culture initiative, one of the most recognised EU projects, is designed to put cities at the heart of cultural life.
Inicijativa Europske prijestolnice kulture, jedan od najprepoznatljivijih projekata EU-a, osmišljena je kako bi gradovi dobili središnje mjesto u kulturnom životu.
It is supported by the Commission's Creative Europe programme which also funds successful policy projects in this area, such as Culture for Cities and Regions, the European Creative Hubs Network and the Creative Lenses/Trans Europe Halles network.
Kultura za gradove i regije, Europska mreža središta kreativnosti i Kreativni pogled/mreža Trans Europe Halles.
These are all examples of successfully working with municipalities for whom cultural and creative industries are a very important topic.
Sve su to primjeri uspješne suradnje s općinama za koje su kulturna i kreativna industrija vrlo važna tema.
The results of the Monitor highlight what cities are good at and where there is room for improvement.
Rezultati Pregleda pokazuju koje su prednosti gradova, a gdje ima prostora za poboljšanje.
They also show that the best performing cities are not necessarily best in everything, but instead rely on key strengths in different areas.
Pokazuju i da najuspješniji gradovi nisu nužno najbolji u svemu, nego se oslanjaju na ključne prednosti u različitim područjima.
What is the background to EU policy on culture?
Koji je kontekst politike EU-a u području kulture?
Since the adoption of the first ‘European Agenda for Culture in a Globalising World' (2007), culture has taken an increasingly prominent place in European Union policymaking.
Od donošenja prve „Europske agende za kulturu u globaliziranom svijetu” 2007. kultura zauzima sve istaknutije mjesto u izradi politika Europske unije.
The transversal dimension of culture and creativity as a contributor to smart, inclusive and sustainable growth and as a catalyst for innovation in a wider economy has been recognised in different EU policy documents, such as the Communication on promoting the cultural and creative sectors of growth and jobs in the EU (2012), the Communication on cultural heritage (2014) or the European Parliament Resolution on a coherent EU policy for cultural and creative industries (2016).
Transverzalna dimenzija kulture i kreativnosti kao doprinos pametnom, uključivom i održivom rastu te kao katalizator za inovacije u širem gospodarstvu priznata je u raznim političkim dokumentima EU-a, kao što su Komunikacija o promicanju kulturnih i kreativnih sektora za rast i radna mjesta u EU-u (2012.), Komunikacija o kulturnoj baštini (2014.) i Rezolucija Europskog parlamenta o dosljednoj politici EU-a za kulturne i kreativne industrije (2016.).
As specified in the EU Work Plan for Culture for 2015–2018, one of the four priority areas concerns the cultural and creative sectors, in particular the role of the creative economy in boosting innovation.
Kao što je navedeno u Planu rada EU-a za kulturu za razdoblje 2015.–2018., jedno od četiriju prioritetnih područja odnosi se na kulturni i kreativni sektor, osobito ulogu kreativnoga gospodarstva u poticanju inovacija.
What is the main goal of the Culture and Creative City Monitor?
Koji je glavni cilj Pregleda kulturnih i kreativnih gradova?
Mapping cultural and creative assets and measuring their value and impact in a systematic and comparable way across Europe remains a challenge, with no shared definitions or metrics, particularly at city level.
Evidentiranje kulturne i kreativne imovine te sustavno i usporedivo mjerenje njihove vrijednosti i učinka u cijeloj Europi još uvijek je teško jer ne postoje zajedničke definicije ni parametri, posebice na razini gradova.
The Joint Research Centre (JRC), the Commission's in-house science service, has developed the ‘Cultural and Creative Cities Monitor' in order to fill this information gap.
Zajednički istraživački centar, Komisijina interna znanstvena služba, razvio je Pregled kulturnih i kreativnih gradova kako bi se riješio problem manjka informacija.
It provides a common evidence base on culture and creativity at city level to:
Zajednička baza podataka o kulturi i kreativnosti na razini gradova ima sljedeću svrhu:
Support policy makers in identifying strengths, benchmarking their city against peers and learning from them, and assessing the impact of their policies;
pružiti potporu kreatorima politika kako bi utvrdili prednosti gradova, usporedili ih s drugim gradovima i od njih učili te procijenili učinak svojih politika
Highlight and communicate the importance of culture and creativity in improving socio-economic perspectives and resilience;
istaknuti i zagovarati važnost kulture i kreativnosti u poboljšanju socioekonomske perspektive i otpornosti
Inspire new research and approaches to studying the role of culture and creativity in cities.
inspirirati nova istraživanja i pristupe radi proučavanja uloge kulture i kreativnosti u gradovima.
Overall, the goal of the Cultural and Creative Cities Monitor is to engage the public and policy makers alike to fully acknowledge the importance of culture and creativity on today's society and trigger investments in promoting culture and creativity.
Općenito gledano, cilj Pregleda kulturnih i kreativnih gradova potaknuti je javnost i kreatore politika da u potpunosti osvijeste važnost kulture i kreativnosti u današnjem društvu te potaknuti ulaganja u promicanje navedenih sektora.
What does the Monitor measure?
Što se Pregledom mjeri?
The first edition of the Cultural and Creative Cities Monitor allows monitoring and assessing the performance of 168 ‘Cultural and Creative Cities' in Europecompared totheir peers using both quantitative and qualitative data.
Prvo izdanje Pregleda kulturnih i kreativnih gradova omogućuje praćenje i ocjenjivanje uspješnosti 168 gradova kulture i kreativnosti u Europi u usporedbi s drugim gradovima upotrebom kvantitativnih i kvalitativnih podataka.
The quantitative information is captured in 29 indicators relevant to nine dimensions reflecting three major facets of cities' cultural, social and economic vitality:
Kvantitativne informacije dijele se na 29 pokazatelja povezanih s devet područja koja odražavaju tri glavna aspekta kulturne, kreativne i gospodarske vitalnosti gradova:
Cultural vibrancy measures the cultural ‘pulse' of a city in terms of cultural infrastructure and participation in culture;
kulturnom živosti mjeri se kulturni „puls” grada u smislu kulturne infrastrukture i sudjelovanja u kulturi
Creative economy captures how the cultural and creative sectors contribute to a city's employment, job creation and innovative capacity;
kreativno gospodarstvo pokazuje kako kulturni i kreativni sektor doprinose zapošljavanju, stvaranju radnih mjesta i kapacitetu za inovativnost u gradu
Enabling environment identifies the tangible and intangible assets that help cities attract creative talent and stimulate cultural engagement.
poticajnim okruženjem utvrđuju se materijalna i nematerijalna imovina koja gradovima pomaže privući kreativni talent i potaknuti kulturni angažman.
Cultural and Creative Cities Monitor's conceptual framework and indicators
Konceptualni okvir i pokazatelji Pregleda kulturnih i kreativnih gradova
The qualitative component includes key facts and manifestations of cities' cultural and creative lives, ranging from the main cultural sites, artistic institutions and live events to the development of policy strategies and infrastructure (such as funds, tax incentives, creative incubators, fab labs, i.e. small-scale workshops offering digital fabrication, where the right equipment is there to experiment with digital creation – 3D printing, milling, etc. -, where people come together, in physical reality or virtually through the internet and create together toys, experimental designs, and other tools).
Kvalitativna komponenta obuhvaća ključne činjenice i manifestaciju kulturnog i kreativnog života gradova: od glavnih kulturnih lokaliteta, ustanova za umjetnost i događaja uživo do razvoja političkih strategija i infrastrukture (npr. sredstva, porezni poticaji, kreativni inkubatori, fab labovi, tj. male radionice koje nude usluge digitalne izrade i odgovarajuću opremu za eksperimentiranje s digitalnim stvaralaštvom – 3D tisak, glodanje itd. – u kojima se ljudi okupljaju u fizičkoj stvarnosti ili virtualno putem interneta te zajednički izrađuju igračke i druge alate ili se bave eksperimentalnim dizajnom).
These demonstrate a city's commitment to supporting culture and creativity.
To je dokaz da gradovi predano daju potporu kulturi i kreativnosti.
The ‘ideal' Cultural and Creative City
„Idealni” grad kulture i kreativnosti
The results unveil what cities are good at (to help them strengthen their Smart Specialisation Strategies, for instance) and where they can do better, learning from similar cities.
Rezultati pokazuju u čemu su gradovi dobri (tako im se primjerice može pomoći u jačanju strategija pametne specijalizacije), a gdje ima prostora za poboljšanje i učenje od sličnih gradova.
European diversity thus provides a learning platform for cities wishing to further develop a culturally vibrant and creative ecosystem.
Zahvaljujući europskoj raznolikosti gradovi koji žele dodatno razviti kulturno žive i kreativne ekosustave imaju platformu za učenje.
How can you say that smaller cities have more culture than bigger cities?
Kako možete reći da manji gradovi imaju više kulture od većih gradova?
Data checking included a number of steps.
Provjera podataka uključuje niz koraka.
The expression of the indicators in per capita terms is one of them.
Jedan od njih je da se pokazatelji izražavaju u brojkama po glavi stanovnika.
This approach is primarily intended to enable cross-city comparability but also rewards cities which have more cultural and creative assets per inhabitant.
Svrha je tog pristupa omogućiti usporedivost gradova, ali i nagraditi gradove koji imaju više kulturne i kreativne imovine po stanovniku.
This is why smaller cities may score higher than bigger (and often uncontestably rich and vibrant) ones.
Zato manji gradovi mogu postići bolji rezultat od većih (često neosporno bogatih i življih) gradova.
For example, Limerick, Ireland, scores better on museums than Lisbon or Paris for instance.
Primjerice, Limerick u Irskoj ima bolji rezultat od Lisabona ili Pariza kad je riječ o muzejima.
To avoid misinterpretations, interested users are invited to benchmark similar cities.
Kako bi se izbjegla pogrešna tumačenja, zainteresirane strane pozivaju se da usporede slične gradove.
The online platform offers users the opportunity to explore results based on similar population sizes, employment rates and wealth groups.
Na internetskoj platformi korisnici mogu uspoređivati rezultate na temelju sličnog broja stanovnika, stope zaposlenosti i imućnih skupina.
The polycentric pattern of ‘Cultural Vibrancy', with strong capitals and non-capital cities in many parts of Europe, reveals the power of cities of different sizes, including smaller or less centrally located urban areas of Europe, to attract and retain educated and creative individuals.
Policentrični uzorak kulturne živosti s jakim prijestolnicama i drugim gradovima u mnogim dijelovima Europe otkriva snagu gradova različitih veličina, pa tako i manjih ili manje centralno smještenih urbanih područja Europe, da privuku i zadrže obrazovne i kreativne pojedince.
How did you select cities?
Kako ste odabrali gradove?
168 cities have been selected based on three measurable and comparable criteria which can be consistently applied across a wide and diverse pool of cities in Europe (see Annex I in the report):
Na temelju tri mjerljiva i usporediva kriterija koji se mogu dosljedno primjenjivati na širok raspon raznih gradova u Europi (vidjeti Prilog I. u izvješću) odabrano je 168 gradova:
93 cities which have been or will be European Capitals of Culture up to 2019, or which have been shortlisted to become European Capitals of Culture up to 2021;
93 grada koja su bila ili će do 2019. biti europske prijestolnice kulture ili su u užem izboru da postanu europske prijestolnice kulture do 2021.
22 UNESCO Creative Cities (including the most recent winners in 2015) – excluding overlap with the European Capitals of Culture;
22 kreativna grada prema UNESCO-u (uključujući posljednje pobjednike za 2015.), ne računajući gradove koji su bili i europske prijestolnice kulture
53 cities hosting at least two regular international cultural festivals running until at least 2015.
53 grada koji su bili domaćini najmanje dva redovita međunarodna festivala kulture barem do 2015.
The selection also includes all the capital cities of the 30 countries covered by the Monitor (EU plus Norway and Switzerland).
Odabrani su i svi glavni gradovi 30 zemalja obuhvaćenih Pregledom (EU, Norveška i Švicarska).
Thirteen cities have been included in the Monitor but not in the final rankings because they did not meet the data coverage criterion, meaning at least 45% data coverage at the index level and at least 33% for the ‘Cultural Vibrancy' and ‘Creative Economy' sub-indices.
Trinaest gradova bilo je uključeno u Pregled, ali nije prošlo zadnji krug jer nisu ispunjavali kriterije o pokrivenosti podacima, tj. najmanje 45 % pokrivenosti podacima na razini indeksa i najmanje 33 % za podindekse kulturne živosti i kreativnog gospodarstva.
The rankings and the analysis presented are therefore always based on a total of 155 cities, but qualitative information is provided for the full sample of 168 cities.
Predstavljena ljestvica i analiza gradova stoga se uvijek temelje na ukupno 155 gradova, ali kvalitativne informacije dostupne su za cjelokupni uzorak od 168 gradova.
However, the chosen group of cities is not intended to be exhaustive nor definitive.
Međutim, odabrana skupina gradova nije iscrpna ni konačna.
Clearly, many other cities can be active in promoting arts, culture and relating creative activities and professions to reach their socio-economic objectives.
Jasno je da mnogi drugi gradovi mogu biti aktivni u promicanju umjetnosti, kulture i povezivanju kreativnih djelatnosti sa zanimanjima radi postizanja svojih socioekonomskih ciljeva.
For instance, cities may have adopted ambitious cultural strategies or initiated culture-led urban regeneration projects.
Primjerice, gradovi su možda donijeli ambiciozne kulturne strategije ili pokrenuli projekte kulturne obnove gradova.
What is the future of the Monitor?
Kakva je budućnost Pregleda?
This tool represents a first step towards creating a better measurement and understanding of how diverse Cultural and Creative Cities behave and perform across Europe, based on a snapshot of the most recent years.
Ovaj je alat prvi korak prema boljem mjerenju i razumijevanju načina na koji različiti europski gradovi kulture i kreativnosti funkcioniraju i uspijevaju, a sve to na temelju prikaza nekoliko zadnjih godina.
The 2017 edition of the Monitor establishes a sound starting point but it is expected to be updated every two years in order to make sure that it remains both conceptually and statistically sound across countries, cities and time, and that progress can be tracked.
Izdanje Pregleda za 2017. dobra je polazna točka, ali trebalo bi ga ažurirati svake dvije godine radi praćenja napretka i osiguravanja njegove konceptualne i statističke relevantnosti za zemlje i gradove tijekom vremena.
The JRC team is in particular already exploring big data sources that would enhance the Monitor's capacity to capture informal cultural venues – such as cultural clubs, for instance.
Tim Zajedničkog istraživačkog centra već istražuje izvore velikih podataka kako bi se Pregledom bolje obuhvatila neformalna kulturna događanja, npr. klubovi kulture.
Google Maps and Open Street Map for instance are sources that could offer this kind of information.
Google Maps i Open Street Map primjeri su izvora koji bi mogli ponuditi takvu vrstu informacija.
In addition, an app will be released in the course of 2018 to complement the Cultural and Creative Cities' profiles with facts and opinions provided by citizens, on cities' ‘hidden treasures'.
Usto, tijekom 2018. objavit će se aplikacija koja će osim profila gradova kulture i kreativnosti sadržavati činjenice i mišljenja građana o „skrivenim bogatstvima” gradova.
Is there scope for adding new cities in the next edition?
Ima li prostora za dodavanje novih gradova u sljedećem izdanju?
Some of the European cities meeting at least one of the three selection criteria have not been included in this 2017 edition of the Cultural and Creative Cities Monitor due to poor data coverage.
Pojedini europski gradovi koji ispunjavaju najmanje jedan od tri kriterija odabira nisu uključeni u ovogodišnje izdanje Pregleda kulturnih i kreativnih gradova zbog loše pokrivenosti podacima.
Some of them could be added in future editions as long as more data become available.
Neke od njih moglo bi se dodati u budućnosti ako osiguraju više podataka.
More generally, the Cultural and Creative Cities Monitor is an open instrument: any city is given the opportunity to monitor its performance on culture- and creativity-related aspects.
Općenito govoreći, Pregled kulturnih i kreativnih gradova otvoren je alat: svaki grad ima priliku pratiti svoju uspješnost u aspektima koji se odnose na kulturu i kreativnost.
While the three selection criteria represent a pragmatic entry point to select a first city sample to start with, the online platform enables users to input new data or change the weights to the dimensions and sub-indices to better reflect what matters more locally.
Iako su tri kriterija odabira pragmatična početna točka za odabir prvog uzorka gradova, internetska platforma korisnicima omogućuje da unesu nove podatke ili promijene omjere važnosti pojedinih područja i podindeksa kako bi bolje odgovarali lokalnim okolnostima.
MEMO/17/1804
MEMO/17/1804
After 18 intense and constructive negotiating rounds and several meetings at technical and political levels, the EU and Japan have reached a political agreement in principle on an Economic Partnership Agreement.
Nakon 18 intenzivnih i konstruktivnih krugova pregovora i nekoliko sastanaka na tehničkoj i političkoj razini EU i Japan postigli su načelni politički dogovor o trgovinskom sporazumu.
The negotiations were launched in 2013.
Pregovori su pokrenuti 2013.
This Economic Partnership Agreement will boost trade in goods and services as well as create opportunities for investment.
Sporazumom o gospodarskom partnerstvu potaknut će se trgovina robom i uslugama te stvoriti mogućnosti za ulaganja.
The agreement will further improve the position of EU exporters and investors on Japan's large market, while including strong guarantees for the protection of EU standards and values.
Sporazumom će se dodatno poboljšati položaj izvoznika i ulagača iz EU-a na velikom japanskom tržištu te će u njemu biti sadržana snažna jamstva za zaštitu standarda i vrijednosti EU-a.
It will help cement Europe's leadership in setting global trade rules and send a powerful signal that cooperation, not protectionism, is the way to tackle global challenges.
Sporazum će pridonijeti učvršćivanju vodeće uloge Europe u utvrđivanju pravila za globalnu trgovinu te će poslati snažnu poruku da se s globalnim izazovima treba nositi s pomoću suradnje, a ne protekcionizma.
Following the breakthrough announced at the EU-Japan Summit held in Brussels on 6 July 2017, the negotiators will continue their work to address remaining technical points and achieve a final text of the agreement by the end of the year.
Nakon objave o postignutom ključnom napretku na sastanku na vrhu između EU-a i Japana održanom 6. srpnja 2017. u Bruxellesu, pregovarači će nastaviti raditi na rješavanju preostalih tehničkih pitanja te će do kraja godine utvrditi završni tekst sporazuma.
Throughout the negotiation, the Commission has put transparency first.
Komisija je tijekom pregovora transparentnost stavljala na prvo mjesto.
The Commission negotiated based on a mandate approved unanimously by all EU governments.
Pregovore je vodila na temelju mandata koji su joj jednoglasno odobrile sve vlade država članica EU-a.
Member States and the European Parliament have been informed each step of the way.
Države članice i Europski parlament obaviješteni su o svakom pomaku u pregovorima.
Dozens of meetings to discuss the ongoing negotiations were held with members of national parliaments and civil society.
Održano je na desetke sastanaka s članovima nacionalnih parlamenata i civilnog društva kako bi se raspravljalo o pregovorima koji su tijeku.
The Commission made negotiating documents and reports of the negotiating rounds available online.
Komisija je pregovaračke dokumente i izvješća o krugovima pregovora stavila na raspolaganje na internetu.
On the day of the announcement of a political agreement, the Commission published the political agreement sent to all 28 EU capitals and the European Parliament to inform them about what was agreed.
Na dan njegove najave Komisija je objavila politički sporazum koji je poslan u svih 28 glavnih gradova EU-a te Europskom parlamentu kako bi ih se obavijestilo o tome što je dogovoreno.
Several chapters which are in principle agreed are also published.
Objavljeno je i nekoliko načelno dogovorenih poglavlja.
Transparency will continue to be the Commission's upmost priority until the final text of the Economic Partnership Agreement is agreed.
Sve do utvrđivanja završnog teksta sporazuma o gospodarskom partnerstvu transparentnost će i dalje biti prioritet Komisije.
An Economic Partnership Agreement
Sporazum o gospodarskom partnerstvu
Since the beginning of the negotiations in 2013, the agreement negotiated with Japan has grown in scope and depth to an extent that is more accurately reflected in the designation Economic Partnership Agreement.
Otkad su 2013. započeli pregovori o sporazumu s Japanom, njegovo područje primjene i opseg toliko su se proširili da bi bilo prikladnije nazvati ga sporazumom o gospodarskom partnerstvu.
In the same vein as other agreements concluded recently by the EU, the partnership with Japan goes beyond trade issues only.
Kao i drugi sporazumi koje je EU nedavno sklopio, partnerstvo s Japanom ne obuhvaća samo trgovinska pitanja.
This is a significant strengthening of our partnership which will be further developed.
Sporazumom se naše partnerstvo znatno jača, a na njemu će se i dalje raditi.
The name of the agreement has no legal implications.
Sam naziv sporazuma nema pravni učinak.
Today's agreement in principle is not the end of the process.
Današnji načelni sporazum ne označava završetak postupka.
The two negotiating teams will work towards a rapid finalisation of the agreement.
Pregovarački timovi nastavit će sa svojim radom kako bi se sporazum što prije okončao.
This is necessary so that the next steps in the adoption process, i.e. the legal revision followed by the translation in all EU official languages, can soon start.
To je nužno kako bi se čim prije mogli poduzeti daljnji koraci u postupku donošenja – pravna redaktura i zatim prijevod na sve službene jezike EU-a.
We should aim to complete this process by mid-2018 and then aim for the entry into force of this agreement in early 2019.
Trebali bismo nastojati da se taj postupak dovrši do sredine 2018. te da sporazum stupi na snagu početkom 2019.
Elimination of customs duties – tariffs on more than 90% of the EU's exports to Japan will be eliminated at entry into force of the economic partnership.
Ukidanje carina – stupanjem na snagu gospodarskog partnerstva ukinut će se carine na više od 90 % izvoza iz EU-a u Japan.