natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is why in April the European Commission will propose to launch a European platform on the prevention and deterrence of undeclared work, that would improve cooperation between labour inspectorates and enforcement bodies across Europe", EU Commissioner for Employment, Social Affairs and Inclusion László Andor commented.
Europska Komisija stoga će u travnju predložiti uspostavljanje europske platforme za sprečavanje i odvraćanje od neprijavljenog rada kojom će se poboljšati suradnja među radnim inspektoratima i izvršnim tijelima u čitavoj Europi ”, komentirao je povjerenik EU-a za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje László Andor.
The Eurobarometer survey, carried out in 28 EU countries, shows that:
Istraživanje Eurobarometra, koje je provedeno u 28 država EU-a, pokazalo je da:
11% of respondents admit that they have bought goods or services involving undeclared work in the previous year, while 4% admit to have carried out undeclared paid activities
11 % ispitanika priznaje da su u protekloj godini kupovali robu i usluge povezane s neprijavljenim radom, dok njih 4 % priznaje da su obavljali neprijavljene plaćene djelatnosti.
60% indicate lower prices as the main reason for purchasing undeclared goods or services, and 22% mention doing favours to friends
60 % ispitanika kao glavni razlog za kupnju neprijavljene robe i usluga navode niže cijene, a 22 % ih spominje da su time činili uslugu prijateljima.
50% mention the benefits to both parties as the main reasons for working on an undeclared basis, 21% mention the difficulty to find a regular job, 16% the perception of taxes being too high, and 15% the absence of other income.
50 % ih kao glavni razlog za rad na crno spominje da od toga imaju korist obje strane, 21 % ispitanika spominje teškoće u pronalasku redovnog zaposlenja, 16 % ih smatra da su porezi previsoki, dok ih 15 % spominje nepostojanje drugih prihoda.
Southern Europeans are particularly likely to mention difficulty finding a regular job (41%) or having no other source of income (26%)
Stanovnici južne Europe su među ispitanicima koji najčešće spominju teškoće u pronalasku redovnog zaposlenja (41 %) ili nepostojanje drugih izvora prihoda (26 %).
Europeans spend a median yearly amount of €200 on undeclared goods or services, while the median yearly amount earned by those carrying out undeclared work is €300
Europljani godišnje potroše u prosjeku 200 EUR na neprijavljenu robu ili usluge, dok osobe koje obavljaju neprijavljeni rad u prosjeku zarade 300 EUR godišnje.
home repairs and renovations (29%), car repairs (22%), home cleaning (15%) and food (12%) are the most demanded undeclared goods or services
neprijavljena roba ili usluge za kojima postoji najveća potražnja su kućanski popravci i renovacija (29 %), popravci automobila (22 %), čišćenje doma (15 %) i hrana (12 %).
Europeans mostly carry out undeclared work in home repairs and renovations (19%), gardening (14%), cleaning (13%) and babysitting (12%).
najčešće vrste neprijavljenog rada koje obavljaju Europljani su kućanski popravci i renovacija (19 %), vrtlarstvo (14 %), čišćenje (13 %) i čuvanje djece (12 %).
Latvia, The Netherlands and Estonia have the highest proportion of respondents providing undeclared work (11%).
Najveći postotak ispitanika koji obavljaju neprijavljeni rad (11 %) zabilježen je u Latviji, Nizozemskoj i Estoniji.
However, there are important national differences in attitudes and perceptions of what constitutes undeclared work as well as in the nature and volume of the services involved.
Međutim, među državama postoje znatne razlike u odnosu prema neprijavljenom radu i poimanju onog što on predstavlja kao i u prirodi i opsegu usluga koje se pružaju.
3% of respondents say they receive part of their pay "cash in hand", a practice more likely in smaller companies.
3 % ispitanika navodi da dio plaće primaju „na ruke”, što je učestalija praksa u manjim poduzećima.
The proportion of annual income received as envelope wages is highest in Southern Europe (69%), followed by Eastern and Central Europe (29%), whereas continental and Nordic countries register lower levels (17% and 7% respectively).
Udio godišnjih primanja koja se dobivaju „na ruke” najveći je u južnoj Europi (69 %), koju slijedi istočna i središnja Europa (29 %), dok je u kontinentalnoj Europi i nordijskim zemljama zabilježena niža stopa (17 % odnosno 7 %).
The 2013 Employment and Social Developments in Europe (ESDE) review provides further analysis of these findings.
Podrobnija analiza ovih rezultata dostupna je u godišnjem pregledu zapošljavanja i socijalnog stanja u Europi (ESDE) za 2013.
When compared with a previous survey in 2007, even if the overall extent of undeclared work appears rather stable, there are some distinct country-specific developments:
U usporedbi s istraživanjem provedenim 2007. vidljive su određene promjene u pojedinim zemljama, iako se ukupni razmjer neprijavljenog rada čini prilično stabilnim.
The supply of undeclared work decreased sharply in some countries, such as Latvia, while it increased slightly in Spain and Slovenia.
U nekim se zemljama ponuda neprijavljenog rada bitno smanjila, primjerice u Latviji, dok se u Španjolskoj i Sloveniji blago povećala.
A spectacular increase in demand for undeclared work was noted in Greece, Cyprus, Malta and Slovenia.
Iznimno povećanje potražnje za neprijavljenim radom zabilježeno je u Grčkoj, na Cipru, na Malti i u Sloveniji.
The incidence of "cash in hand wages" has decreased during the crisis, particularly in Central and Eastern Europe, but it increased in Greece.
Tijekom krize smanjila se učestalost isplata plaće „na ruke”, osobito u središnjoj i istočnoj Europi, no povećala se u Grčkoj.
Further analysis of the impact of the crisis on the incidence of undeclared work suggest that the weakening of labour markets since 2007 has led to an increase in the private supply of undeclared work, though the link with growing poverty is much less apparent.
Daljnja analiza učinka krize na učestalost neprijavljenog rada ukazuje na to da je slabljenje tržišta rada nakon 2007. dovelo do povećanja privatne ponude neprijavljenog rada, premda je njegova povezanost s porastom siromaštva manje očita.
However, both higher unemployment and growing poverty seem to increase the acceptance of "envelope wages".
Međutim, povećanje prihvaćanja isplate plaće „na ruke” po svemu je sudeći uvjetovano većom nezaposlenošću i porastom siromaštva.
It also appears that the level of taxation does not directly affect the level of undeclared work, but people's perception of public services and how well tax revenue is spent may have an impact.
Jednako tako, čini se da visina poreza ne utječe izravno na učestalost neprijavljenog rada, međutim, utjecaj može imati percepcija ljudi o javnim službama i o tome koliko se dobro troše porezni prihodi.
The ESDE analysis also includes a review of several successful measures taken in different Member States to combat undeclared work.
Analizom ESDE obuhvaćen je i prikaz nekoliko uspješnih mjera koje su poduzete u pojedinim državama članicama u cilju suzbijanja neprijavljenog rada.
Such measures include:
Tim su mjerama obuhvaćeni:
incentives to formalise undeclared activities, such as administrative simplification, direct tax incentives for buyers or service vouchers
poticaji za formalizaciju neprijavljenih djelatnosti, kao što su pojednostavnjenje administrativnih postupaka, izravni porezni poticaji za kupce ili kuponi za usluge
measures to foster higher tax morale and a culture of commitment, for example through awareness-raising campaigns
mjere poticanja većeg poreznog morala i kulture poštovanja obveza, primjerice kampanjama osvješćivanja javnosti
better detection and tougher sanctions .
lakše otkrivanje i strože sankcije.
The Platform would enhance cooperation at EU level in order to prevent and deter undeclared work more efficiently and effectively.
Platforma će poboljšati suradnju na razini EU-a u cilju učinkovitijeg i djelotvornijeg sprječavanja neprijavljenog rada i odvraćanja od njegove uporabe.
The Eurobarometer interviewed 26.563 respondents from different social and demographic groups in all Member States.
U istraživanju Eurobarometra sudjelovalo je 26 563 ispitanika iz različitih socijalnih i demografskih skupina iz svih država članica.
Its results build on those of an initial survey in 2007, the first attempt to measure undeclared work on an EU-wide basis.
Njegovi se rezultati temelje na rezultatima prvog ispitivanja, provedenog 2007. godine, kojim se pokušalo izmjeriti neprijavljeni rad na razini čitavog EU-a.
Both surveys have focused on individual supply and purchase of services/goods and "envelope wages", therefore not covering all forms of undeclared work within companies.
Oba su istraživanja bila usredotočena na pojedinačnu ponudu i kupnju usluga i robe te isplate plaće „na crno”, što znači da nisu bili obuhvaćeni svi oblici neprijavljenog rada u poduzećima.
Undeclared work is defined as all paid activities that are lawful as regards their nature but are not declared to public authorities, taking into account differences in the regulations in Member States.
Neprijavljeni rad su sve plaćene djelatnosti koje su po svojoj prirodi zakonite, ali nisu prijavljene javnim tijelima, uzimajući u obzir razlike u propisima među državama članicama.
This notion has been integrated in the European Employment Strategy and, since 2001, is addressed in the employment guidelines to Member States.
Taj je pojam postao sastavni dio Europske strategije zapošljavanja i od 2001. obuhvaćen je smjernicama za zapošljavanje koje se dostavljaju državama članicama.
The April 2012 Employment Package already underlined that transforming informal or undeclared work into regular employment could help to reduce unemployment, as well as the need for improved cooperation between Member States.
U paketu za zapošljavanje donesenom u travnju 2012. već je naglašeno da bi pretvaranje neformalnog ili neprijavljenog rada u redovito zaposlenje moglo pridonijeti smanjenju nezaposlenosti te je istaknuta potreba za boljom suradnjom među državama članicama.
This was followed by a second stage consultation at the beginning of 2014.
Drugi krug savjetovanja uslijedio je početkom 2014.
Eurobarometer "Undeclared work in the EU"
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_419_400_en.htm - 402 Eurobarometar „Neprijavljeni rad u EU-u”
Eurobarometer on sport reveals high levels of inactivity in the EU
Istraživanje Eurobarometra o sportu otkrilo visoku razinu neaktivnosti u EU-u
According to the results of the latest Eurobarometer survey on sport and physical activity, 59% of European Union citizens never or seldom exercise or play sport, while 41% do so at least once a week.
Prema rezultatima posljednjeg istraživanja Eurobarometra o sportu i tjelesnoj aktivnosti 59 % građana Europske unije nikada ili rijetko vježba ili se bavi sportom, a 41 % njih to čini barem jednom tjedno.
Northern Europe is more physically active than the South and East.
Građani sa sjevera Europe tjelesno su aktivniji od onih s juga i istoka.
70% of respondents in Sweden said they exercise or play sport at least once a week, just ahead of Denmark (68%) and Finland (66%), followed by the Netherlands (58%) and Luxembourg (54%).
Čak 70 % ispitanika u Švedskoj kaže da vježba ili se bavi sportom najmanje jedanput tjedno, a odmah iza njih su ispitanici iz Danske (68 %) i Finske (66 %), te Nizozemske (58 %) i Luksemburga (54 %).
At the other end of the scale, 78% never do so in Bulgaria, followed by Malta (75%), Portugal (64%), Romania (60%) and Italy (60%).
Na drugom je kraju ljestvice Bugarska u kojoj je 78 % negativno odgovorilo na to pitanje, a slijede je Malta (75 %), Portugal (64 %), Rumunjska (60 %) i Italija (60 %).
Commenting on the findings, Androulla Vassiliou, European Commissioner responsible for sport, said: "
Komentirajući rezultate tog istraživanja Androulla Vassiliou, europska povjerenica za sport, izjavila je sljedeće: „
The results of the Eurobarometer confirm the need for measures to encourage more people to make sport and physical activity a part of their daily lives.
Rezultati istraživanja Eurobarometra potvrđuju potrebu za uvođenjem mjera usmjerenih na poticanje što većeg broja ljudi da sport i tjelesnu aktivnost uključe u svakodnevni život.
This is crucial, not only in terms of an individual's health, wellbeing and integration, but also because of the significant economic costs resulting from physical inactivity.
To je od presudne važnosti, ne samo radi zdravlja, dobrobiti i integracije pojedinca, već i zbog znatnih gospodarskih troškova koji proizlaze iz fizičke neaktivnosti.
The Commission is committed to supporting Member States in efforts to encourage the public to be more active.
Komisija podržava države članice u naporima koji se ulažu u poticanje građana da budu tjelesno aktivniji.
We will implement the recently adopted Council Recommendation on health-enhancing physical activity and move ahead with plans for a European Week of Sport.
Provest ćemo nedavno donesenu Preporuku Vijeća o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje i nastaviti s planovima za Europski tjedan sporta.
The new Erasmus+ programme will also - for the first time - provide funding for transnational initiatives to promote sport and physical activity."
Novim programom Erasmus + također će se po prvi put osigurati sredstva za transnacionalne inicijative za promicanje sporta i tjelesne aktivnosti."
The survey shows that local authorities in particular could do more to encourage citizens to be physically active.
To istraživanje pokazalo je da bi osobito tijela lokalne vlasti mogla više učiniti da građane potaknu na veću tjelesnu aktivnost.
While 74% of respondents believe that local sport clubs and other providers provide sufficient opportunities for this, 39% think their local authorities are not doing enough.
Dok 74 % ispitanika smatra da im lokalni sportski klubovi i drugi pružatelji usluga osiguravaju dovoljno mogućnosti za to, 39 % kaže da njihova tijela lokalne vlasti ne čine dovoljno.
This Eurobarometer survey was carried out for the European Commission by the TNS Opinion & Social network in the 28 Member States between 23 November and 2 December 2013.
To je Eurobarometrovo istraživanje za Europsku komisiju u 28 država članica proveo TNS Opinion & Social network u razdoblju od 23. studenoga do 2. prosinca 2013.
Nearly 28 000 respondents from different social and population groups took part in the poll.
Istraživanje je obuhvatilo gotovo 28 000 ispitanika iz različitih društvenih i populacijskih skupina.
The survey follows comparable surveys conducted in 2002 and 2009, and will contribute to providing data to support the development of policies to promote sport and physical activity.
To istraživanje nastavlja se na usporediva istraživanja iz 2002. i 2009. te će pridonijeti u prikupljanju korisnih podataka za razvoj politika usmjerenih na promicanje sporta i tjelesne aktivnosti.
Key findings from survey:
Ključni zaključci iz ankete:
How often do you exercise or play sport?
Koliko često vježbate ili se bavite sportom?
How often do you engage in other physical activity?
Koliko često se bavite drugim tjelesnim aktivnostima?
MEMO/14/207
MEMO/14/207
Eurobarometer survey on sport and physical activity
Istraživanje Eurobarometra o sportu i tjelesnoj aktivnosti
The EU's role in sport
Uloga EU-a u sportu
Education and training
Obrazovanje i osposobljavanje
eHealth in the EU: what's the diagnosis?
E-zdravstvo u EU-u: kakva je dijagnoza?
"Europe is facing a healthcare crunch as a result of our ageing population.
„Europa je zbog svoje sve starije populacije suočena s krizom zdravstvenog sustava.
By making the most use of digital tech, we can reduce costs, put the patient back in control, make healthcare more efficient and help European citizens to take an active part in society for longer.
Što većom upotrebom digitalnih tehnologija možemo smanjiti cijene, vratiti pacijentima kontrolu, učiniti zdravstvo učinkovitijim i pomoći građanima Europe da dulje aktivno sudjeluju u društvu.
We have to keep our finger on the pulse! "– Neelie Kroes
Moramo pratiti ritam!”– Neelie Kroes
What's the diagnosis?
Kakva je dijagnoza?
According to two surveys in acute care hospitals (those intended for short-term medical or surgical treatment and care) and among General Practitioners (GPs) in Europe, the use of eHealth is starting to take off, with 60% of GPs using eHealth tools in 2013, up 50% since 2007.
Prema rezultatima dvaju ispitivanja provedenima u bolnicama za akutnu skrb (bolnice namijenjene kratkotrajnom liječenju ili kratkotrajnim kirurškim zahvatima i skrbi) i među doktorima opće prakse u Europi upotreba e-zdravstva postaje sve uobičajenija – 2013. se 60 % doktora opće prakse koristilo alatima e-zdravstva, a to znači povećanje od 50 % u odnosu na 2007.
But much more needs to be done.
No potrebno je učiniti još daleko više.
The main findings of the surveys include:
Među glavnim rezultatima ispitivanja su sljedeći:
Top performing countries for #eHealth uptake in hospitals are Denmark (66%), Estonia (63%), Sweden and Finland (both 62%).
države u kojima je upotreba e-zdravstva (#eHealth uptake ) u bolnicama najzastupljenija jesu Danska (66 %), Estonija (63 %) te Švedska i Finska (obje po 62 %).
Full country profiles are available here .
Potpuni profili država dostupni su ovdje
eHealth services are still mostly used for traditional recording and reporting rather than for clinical purposes, such as holding consultations online (only 10% of GPs hold online consultations)
usluge e-zdravstva i dalje se uglavnom koriste za tradicionalno bilježenje i izvješćivanje, a ne u kliničke svrhe, kao što je održavanje konzultacija putem interneta (samo 10 % doktora opće prakse održava konzultacije putem interneta)
When it comes to digitising patient health records , the Netherlands take the gold with 83.2% digitisation; with silver medal for Denmark (80.6%) and the UK taking home bronze (80.5%);
kada je riječ o digitalizaciji zdravstvene dokumentacije , na vodećem mjestu nalazi se Nizozemska u kojoj je digitalizirano 83,2 % dokumentacije, a slijede je Danska (80,6 %) i Ujedinjena Kraljevina (80,5 %)
However, only 9% of hospitals in Europe allow patients to access online their own medical records , and most of those only give partial access;
međutim, samo 9 % bolnica u Europi omogućuje pacijentima pristup osobnoj zdravstvenoj dokumentaciji internetom, a čak i većina njih omogućuje samo djelomičan pristup
When adopting e-health, hospitals and GPs experience many barriers ranging from lack of interoperability to lack of regulatory framework and resources.
pri prijelazu na e-zdravstvo, bolnice i doktori opće prakse suočavaju se s brojnim preprekama , od nedostatka interoperabilnosti do nedostatka regulatornog okvira i resursa.
Commenting on the survey, Commission Vice President @NeelieKroesEU , said:
Potpredsjednica Komisije @NeelieKroesEU izjavila je o ispitivanju:
"We need to change the mentality in the healthcare sector rapidly.
„Potrebno je hitno promijeniti način razmišljanja u zdravstvenom sektoru.
Six out of 10 GPs using eHealth shows that doctors are taking its temperature, but it's time for fever pitch!
To što se 60 % doktora opće prakse koristi e-zdravstvom pokazuje da se ta metoda oprezno ispituje, a trebalo bi je masovno primjenjivati, poput cijepljenja!
And only 9% of hospitals allow patients access to their own digital records?
Samo 9 % bolnica u Europi dopušta pacijentima pristup njihovoj digitalnoj dokumentaciji?
Come on!
Doista!
The surveys show that some Member States are clearly leading the way in using ePrescriptions and electronic records for the benefit of patients, and can provide a source of inspiration to others.
Ispitivanja pokazuju da neke države članice očito predvode u upotrebi e-recepata i elektroničke dokumentacije za pacijente te da one mogu poslužiti kao inspiracija drugima.
I count on all Member States to seize the potential of eHealth solutions and to co-operate in this regard within our EU eHealth Network."
Od svih država članica očekujem da prihvate potencijal rješenja e-zdravstva i u tom pogledu surađuju s EU-ovom Mrežom e-zdravstva.”
Why the long wait?
Zašto se toliko čeka?
When asked why GPs were not using eHealth services more, their reasons were a lack of remuneration (79%); insufficient knowledge of IT skills (72%); the lack of interoperability of systems (73%); and a lack of a regulatory framework on confidentiality and privacy for email doctor-patient communication (71%).
Kada je doktorima opće prakse postavljeno pitanje zašto se uslugama e-zdravstva ne koriste u većoj mjeri, kao razloge su naveli nedostatak naknade (79 %), nedovoljnu razinu informatičkih vještina (72 %), nedostatak interoperabilnosti sustava (73 %) i nedostatak regulatornog okvira o povjerljivosti i privatnosti komunikacije e-poštom između doktora i pacijenta (71 %).
The studies measured the use of digital tools and services in health: use of and access to electronic health records, tele-health, exchange of information between professionals etc.
Ispitivanjima se mjerilo upotrebu digitalnih alata i usluga u zdravstvu: upotrebu elektroničke zdravstvene dokumentacije i pristup njoj, pružanje zdravstvenih usluga s pomoću telekomunikacijskih tehnologija, razmjenu informacija između zdravstvenih djelatnika itd.
These services, if fully implemented, give patients more information, and more involvement in their healthcare, improved access to health advice and treatment and can make national healthcare systems more efficient.
Ako bi se u potpunosti primjenjivale, tim bi se uslugama pacijentima pružalo više informacija i omogućilo im se aktivnije sudjelovanje u njihovoj zdravstvenoj zaštiti, bolji pristup zdravstvenim savjetima i liječenju te bi se mogla poboljšati učinkovitost zdravstvenih sustava.
eHealth tools include (a) Electronic Health Records -EHR, (b) Health Information Exchange - HIE, (c) Tele-health, and (d) Personal Health Records).
Alati e-zdravstva obuhvaćaju (a) elektroničku zdravstvenu dokumentaciju – EHR, (b) razmjenu zdravstvenih informacija – HIE, (c) pružanje zdravstvenih usluga s pomoću telekomunikacijskih tehnologija i (d) osobnu zdravstvenu dokumentaciju.
Health Information Exchange:
Razmjena zdravstvenih informacija:
48% of EU hospitals share some medical information with external GPs electronically and 70% of EU hospitals with external care providers.
48 % bolnica u EU-u elektronički dijele neke zdravstvene informacije s vanjskim doktorima opće prakse, a 70 % bolnica u EU-u dijeli ih s vanjskim pružateljima skrbi.
Top performers are Denmark, Estonia, Luxemburg, Netherlands and Sweden (100% of their acute hospitals perform some level of health information exchange);
Najbolje rezultate imaju Danska, Estonija, Luksemburg, Nizozemska i Švedska (100 % njihovih bolnica za akutnu skrb u nekoj mjeri provode razmjenu zdravstvenih informacija)
GPs make only limited use of ePrescription and doctor-patient email interaction (32% and 35% respectively).
doktori opće prakse koriste se e-receptima (32 %) i komuniciraju e-poštom s pacijentima (35 %) samo u ograničenoj mjeri.
The top 3 performers for ePrescription are Estonia (100%), Croatia (99%) and Sweden (97%), while the usage of email is led by Denmark (100%), Estonia (70%) and Italy (62%);
Tri države u kojima se liječnici najviše koriste e-receptima jesu Estonija (100 %), Hrvatska (99 %) i Švedska (97 %), dok u komunikaciji e-poštom prednjače Danska (100 %), Estonija (70 %) i Italija (62 %)
Fewer than 10% of GPs conduct online consultations with patients and fewer than 16% with other medical specialists online.
Manje od 10 % doktora opće prakse održava konzultacije s pacijentima putem interneta, a manje od 16 % ih se na taj način savjetuje s drugim liječnicima specijalistima.
Benchmarking deployment of e-Health services in Hospitals (2012–2013)
Usporedba primjene usluga e-zdravstva u bolnicama (2012. – 2013.)
Benchmarking Deployment of eHealth among General Practitioners (2013)
Usporedba primjene e-zdravstva među doktorima opće prakse (2013.)
eHealth in the Digital Agenda
E-zdravstvo u Digitalnoj agendi
European Innovation Partnership on Active and Health Ageing
Europsko inovacijsko partnerstvo za aktivno i zdravo starenje