natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As concerns the acquis, in the pre-accession phase Croatia will have to align with “more acquis” than the countries that joined the EU in 2004.
Vezano za pravnu stečevinu EU, Hrvatska će u pretpristupnom razdoblju morati uskladiti više propisa nego što su trebale zemlje koje su se priključile 2004.
Continual alignment is necessity for member states as well, but the experience of the last round of enlargement shows that “wouldbe” members comply with the rules more strictly than member states.
Kontinuirano usklađivanje nužnost je i za zemlje članice, no iskustvo posljednjeg proširenja pokazalo je da je prilagođivanje pravilima strože kada je riječ o zemljama koje se pridružuju nego o zemljama članicama.
In member states delays in implementing new acquis is subject to peer pressure and eventually, at a later stage, can be challenged before the European Court of Justice.
U zemljama članicama kašnjenje u provođenju novoga acquisa podložno je pritisku drugih članica i, eventualno, u kasnijem stadiju može biti proslijeđeno pred Europski sud.
For a candidate country, negotiation pressure is a much more powerful instrument for implementation of reforms than peer review within the EU.
Za zemlje kandidatkinje pritisak pregovora znatno je snažniji instrument provedbe reformi od nadzora drugih članica unutar EU.
Next, it should be underlined that the sequencing of reforms in order to implement new acquis is not an issue in member states.
Nadalje, treba napomenuti da u zemljama članicama nema postupnog provođenja reformi radi usvajanja novog acquisa.
They adopt it as it comes (or with reasonable delays).
On se usvaja onim redoslijedom kako dolazi (ili s razumnim kašnjenjem).
From the candidate country perspective, sequencing is important, especially when the time horizon for full membership is not known and might heavily depend on internal EU development, rather than on the alignment process.
Iz perspektive zemalja kandidatkinja bitna je postupnost, posebno kada je vremenski okvir za puno članstvo nepoznat i može uvelike ovisiti o unutarnjem razvoju EU, više nego o procesu usklađivanja.
As concerns harmonisation of policies, the requirement to take on the obligations of membership includes adherence to the aims of the EU policies.
Harmonizacija politika znači da zahtjev za preuzimanjem obveza članstva obuhvaća prihvaćanje ciljeva politika EU.
The Treaty also defines what shall be done at the EU level, and which decisions should be left to national authorities.
Ugovor također definira i što bi se trebalo provoditi na razini EU, a koje bi se odluke trebale prepustiti nacionalnim razinama odlučivanja.
As concerns employment, the Treaty defines the advisory role of the Employment Committee and responsibility for actions on the member state level (Title VII of the TEU).
Kada je riječ o zapošljavanju, Ugovorima je definirana savjetodavna uloga Odbora za zapošljavanje i odgovornosti za djelovanje na razinama zemalja članica (naslov VII.
Consequently, the Lisbon objectives do not constitute additional criteria or economic objectives, but the EU policies towards the region will reflect Lisbon activities that can be considered priorities under the European/Accession Partnerships.
Nadalje, lisabonski ciljevi ne znače dodatne kriterije za članstvo u Europskoj uniji, ali će politike EU prema zemljama kandidatkinjama (odnosno regiji) odražavati lisabonske aktivnosti koje se mogu smatrati prioritetima unutar europskoga, odnosno pretpristupnog partnerstva.
The Lisbon objectives will be reflected in the EU's policies for the region and countries are encouraged to take these into account in their reforms and action plans (European Commission, 2006a).
Lisabonski će se ciljevi odraziti u politikama EU prema regiji i zemlje se potiču da te ciljeve razmotre i ugrade u svoje reforme odnosno akcijske planove (Europska komisija, 2006a).
The Lisbon Strategy, that is, cannot be isolated from general EU policies.
Naime, Lisabonska strategija ne može se promatrati izolirano od općih politika EU.
Lisbon is about policy coordination enabling balanced sustainable development.
Strategija se ponajprije odnosi na koordinaciju politika radi omogućivanja uravnoteženoga održivog razvoja.
This implies that a candidate should accept the goals of Lisbon Strategy and develop such a policy mix that will enable it to catch up with the EU even as it is catching up with the USA, while keeping up with the EU acquis.
To znači da bi zemlje kandidatkinje trebale postupno usvajati ciljeve Lisabonske strategije i razvijati takvu kombinaciju politika koja bi im omogućila hvatanje koraka s Unijom, koja nastoji dostići SAD, a da pri tome istodobno rade na usvajanju acquisa.
This limits policy choices and increases reform pressures, which makes the alignment process more demanding than it was in the last round of enlargement.
To ograničava izbor politika i povećava pritiske reformi, što proces prilagodbe čini zahtjevnijim nego što je bio u posljednjem proširenju.
Croatia's starting position
Polazna pozicija Hrvatske
We use the same indicators to identify Croatia's starting position vis-a-vis most important challenges identified by NRPs.
U ovom se radu koristimo tim istim pokazateljima kako bismo ukazali na polaznu poziciju Hrvatske s obzirom na najvažnije izazove uočene u nacionalnim programima reformi.
As is obvious from Table 1, the short-listed indicators do not follow Lisbon priority areas defined at Community level (Box 2).
Iz tablice 1. vidljivo je da odabrani pokazatelji ne slijede prioritetna područja Lisabonske strategije definirane na razini Zajednice (okvir 2).
They do not enable monitoring progress towards all goals defined by the integrated guidelines (Box 3).
Drugim riječima, oni ne omogućuju praćenje napretka prema svim cijevima definiranim integriranim smjernicama (okvir 3).
This makes progress monitoring more complex, and less transparent, since links between priorities, designed measures and measurable outputs are not straightforward.
To praćenje napretka čini složenijim i manje transparentnim jer ne postoje izravne veze među prioritetima, razrađenim mjerama i mjerljivim rezultatima.
Also, a number of social cohesion indicators might be misleading, suggesting that Lisbon is more concerned about social issues than it really is.
Osim toga, broj pokazatelja socijalne kohezije mogao bi voditi pogrešnim zaključcima te pokazati da je Lisabonska strategija više usmjerena na socijalna pitanja nego što zaista jest.
Next, data on economic reform (comparative price levels, business investment), and some environmental and social cohesion data are not available for Croatia.
Nadalje, podatci o gospodarskim reformama (komparativna razina cijena, poslovna ulaganja) i neki podatci o okolišu i socijalnoj koheziji nisu dostupni za Hrvatsku.
Consequently, the short-listed indicators are not sufficient to identify Croatia's starting position vis-a-vis member states and candidates.
Zbog toga spomenuti odabrani pokazatelji nisu dovoljni za identificiranje startne pozicije Hrvatske s obzirom na zemlje članice i zemlje kandidatkinje.
Still, it can be concluded that employment is a very challenging area for Croatia.
Međutim, može se zaključiti kako je zapošljavanje velik izazov za Hrvatsku.
Data for 29 countries (individual EU-25, Croatia, Bulgaria, Romania and Turkey) show that only three countries (Malta 54%, Poland 51.7% and Turkey 45.8%) have lower total employment rates than Croatia, while long-term unemployment rate is higher only in Slovakia (11.8%) and Poland (10.3%).
Podatci za 29 zemalja (EU-25, Hrvatsku, Bugarsku, Rumunjsku i Tursku) pokazuju kako samo tri zemlje (Malta 54%, Poljska 52% i Turska 46%) imaju nižu ukupnu razinu zaposlenosti od Hrvatske, dok je dugoročna razina nezaposlenosti viša samo u Slovačkoj (11,8%) i Poljskoj (10,3%).
Since employment is generally a challenge for new member states (Rydeman and Tornell, 2004), analysis of employment policies and measures aimed at reaching the 2010 target in new member states can be helpful in designing and implementing Croatia's employment strategy.
Budući da je porast zaposlenosti uglavnom izazov za nove zemlje članice (Rydeman i Tornell, 2004), analize politika zapošljavanja i mjere koje su usmjerene na postizanje cilja za 2010. godinu u novim članicama mogu biti korisne u osmišljavanju i provođenju strategije zapošljavanja za Hrvatsku.
According to available indicators, it seems that Croatia can be compared with new member states and that in some areas has better starting position than adhering states.
Prema dostupnim pokazateljima, čini se da se Hrvatska može uspoređivati s novim zemljama članicama i da u nekim područjima ima bolji startni položaj od ostalih kandidatkinja.
GDP per capita for Croatia is comparable with Lithuania, Latvia and Poland, and higher than in Bulgaria, Romania and Turkey.
BNP po stanovniku u Hrvatskoj usporediv je s onim u Litvi, Latviji i Poljskoj, a veći je nego u Bugarskoj, Rumunjskoj i Turskoj.
Although the government debt and government balance are not among the short-listed indicators, they seem to be important element for designing the NRPs.
Iako javni dug i platna bilanca nisu obuhvaćeni odabranim pokazateljima, oni mogu biti važan element za osmišljavanje nacionalnog programa reformi.
Consequently, this brief overview of indicators shows that the Lisbon reforms needed in Croatia should take in consideration the specific starting position (such as issues related with the sustainability of public finances) but also the fact that in some areas the starting position is hard to identify due to incomparability of statistics.
Ovaj kratki pregled pokazuje kako bi reforme radi postizanja ciljeva Lisabonske strategije u Hrvatskoj trebale uzeti u obzir specifičnu polaznu poziciju zemlje (što, primjerice, obuhvaća pitanja održivosti javnih financija), ali i činjenicu da je u nekim područjima startnu poziciju teško identificirati zbog neusporedivosti statistike.
Lisbon goals as a challenge for Croatia
Izazov lisabonskih ciljeva za Hrvatsku
Croatia does not have a comprehensive action programme to implement the Lisbon strategy goals capable of being compared to the documents some other countries prepared during the accession process.
Hrvatska nema razrađen cjeloviti akcijski program za provođenje lisabonskih strateških ciljeva koji bi se mogao uspoređivati s dokumentima što su ih pripremile neke druge zemlje tijekom procesa pristupanja Uniji.
However, some of the aims and the activities leading to its implementation were introduced in the different strategic documents that were prepared after the year 2000.
Međutim, neki su ciljevi i aktivnosti vezani za provedbu Lisabonske strategije uključeni u druge strateške dokumente izrađene nakon 2000. godine.
For example, Government prepared a number of sectoral strategic documents under the common title Croatia in the 21st Century, and some of them are very much in line with Lisbon goals.
Na primjer, Vlada je izradila dvadesetak sektorskih strateških dokumenata pod zajedničkim nazivom Hrvatska u 21. stoljeću, a neki od njih prilično su usklađeni s lisabonskim ciljevima.
This particularly relates to the strategy covering science and research, which approaches the issues of knowledge-based society, catching up with innovation and new technologies (Government of the Republic of Croatia, 2003).
To se posebno odnosi na strategiju znanosti i istraživanja, koja se bavi pitanjima društva utemeljenog na znanju, inovacijama i novim tehnologijama (Vlada RH, 2003).
Understood in a wider sense, Lisbon goals are introduced in the 55 Recommendations of the National Competitiveness Council, covering all the areas relevant for raising the level of competitiveness in Croatia, including education, innovation and technology development, strengthening of small and medium-sized enterprises and creating leadership (National Competitiveness Council, 2004).
U širem smislu lisabonski su ciljevi sadržani u 55 preporuka Nacionalnog vijeća za konkurentnost koje pokrivaju relevantna područja za povećanje konkurentnosti u Hrvatskoj, uključujući obrazovanje, inovacije i tehnološki razvoj, jačanje malih i srednjih poduzeća, poduzetništvo itd. (Nacionalno vijeće za konkurentnost, 2004).
Most recently, Croatia adopted the Strategic Development Framework 2006-2013, a key document for the coming period.xiv It gives highest priority to knowledge society and introduces the frame for the overall development in the next seven years.
Nedavno je u Hrvatskoj predstavljen Strateški okvir za razvoj 2006-2013. kao ključni Vladin dokument za iduće razdoblje.xiv U tom se dokumentu najveća važnost daje društvu utemeljenom na znanju te je on okvir za ukupni razvoj u sljedećih sedam godina.
The main goals are raising the level of competitiveness, together with strengthening social cohesion and welfare.
Glavni su ciljevi povećanje razine konkurentnosti, zajedno s jačanjem socijalne kohezije i skrbi.
The development of human resources is recognised as being crucial for the competitiveness of the Croatian economy (Dalić, 2006).
Razvoj ljudskih potencijala identificiran je kao glavni izvor konkurentnosti hrvatskoga gospodarstva (Dalić, 2006).
The document thus follows some of the key Lisbon agenda goals, although it does not cover all the areas of the redefined Lisbon agenda.
To pokazuje da dokument slijedi ključne lisabonske ciljeve, iako ne pokriva sva područja redefinirane Lisabonske strategije.
Furthermore, there is an urgent need to develop action plans and other implementation instruments with clear obligations, deadlines and a reporting system, in order to converge on and implement specific Lisbon strategy goals during the process of accession.
Nadalje, uz činjenicu da je riječ o dokumentu strateškoga a ne provedbenog karaktera, bit će nužno razraditi akcijske planove i druge instrumente provedbe, s jasnim obvezama, rokovima, sustavom praćenja i izvještavanja kako bi se Hrvatska tijekom procesa pristupanja EU približila lisabonskim ciljevima.
Being a candidate country, Croatia does not have the obligation to prepare a national reform programme.
Kao zemlja kandidatkinja Hrvatska nema obvezu izraditi nacionalni program reformi.
However, several documents that were prepared during the past few years include some elements of national reform programmes, although much they differ in type and scope.
Međutim, nekoliko dokumenata koji su pripremljeni tijekom posljednjih godina uključuju neke elemente nacionalnih programa reformi, iako su karakter i svrha tih dokumenata drugačiji.xv
Entering into negotiations on full membership with the EU, Croatia committed itself to accept not only the acquis, but also to harmonise its policies with EU programmes and strategic documents.
Ulaskom u pregovore za puno članstvo u EU, Hrvatska se obvezala prihvatiti ne samo pravnu stečevinu Unije, već i uskladiti politike poštujući načela i strateške dokumente Unije.
Primarily, these “soft” obligations start with the need to accept horizontally the Lisbon agenda instruments, in order to be able practically to implement policy measures.
Riječ je o obvezama usklađivanja s tzv. mekim zakonodavstvom, što podrazumijeva potrebu horizontalnog usvajanja instrumenata Lisabonske strategije kako bi se mogle praktično provoditi njezine mjere.
With acceptance of the acquis, Croatia will share the goals envisaged in the Lisbon strategy in numerous communications and action plans.
Prihvaćanjem pravne stečevine Hrvatska treba usvojiti ciljeve predviđene Lisabonskom strategijom u brojnim obavijestima i akcijskim planovima Komisije.
The screening process has already highlighted some of the areas in which Croatia should start with preparations to implement Lisbon strategy goals.
Proces screeninga već je upozorio na neka područja u kojima bi Hrvatska trebala započeti pripreme za provedbu lisabonskih strateških ciljeva.
There is a need to develop a national 3% Action Plan, with coordinated measures and precisely defined targets and actions, together with mechanisms for monitoring the implementation.
Prije svega, potrebno je razraditi nacionalni akcijski plan za 3% izdvajanja iz BNP-a za istraživanje i razvoj, s koordiniranim mjerama i precizno definiranim ciljevima i akcijama, te mehanizmima praćenja provedbe.
The purpose of such document should be to define Croatia's own priorities in this particular sphere, having in mind the country's specific situation and particular needs and possibilities.
Cilj takvog dokumenta je definiranje prioriteta Hrvatske na tom području uzimanjem u obzir specifične situacije u zemlji, pojedinačnih potreba i mogućnosti.
In this context, Croatian Programme for Innovative Technological Development (HITRA) should be mentioned; this is a government programme aiming to establish an efficient national innovation system through fostering cooperation between science and industry, revitalising industrial R&D and encouraging the commercialisation of research findings.
Unatoč činjenici da Hrvatska nije izradila akcijski plan usporediv s Unijinih 3%, postoji niz mjera koje su u skladu sa spomenutim ciljem plana.xvi U tom kontekstu treba spomenuti Hrvatski program za inovativni tehnološki razvoj (HITRA) kao program Vlade za utemeljenje učinkovitoga nacionalnog sustava inovacije suradnjom znanosti i industrije, revitaliziranjem industrijskog istraživanja i razvoja i poticanjem komercijalizacije rezultata istraživanja.
Among other achievements, it should be mentioned that a “onestop-shop” (hitro.hr) has already been established in Croatia, and in the EU this is a goal that should be met by the end of 2007.
Među ostalim postignućima, treba spomenuti one-stop-shop (hitro.hr), koji već uspješno funkcionira u Hrvatskoj, dok je Unija to zacrtala kao cilj koji bi se trebao ispuniti do kraja 2007. godine.
However, this measure alone, although considered important, cannot increase business potentials or foster links between entrepreneurship and innovation.
Otvorena metoda koordinacije kao instrument provedbe europskog tzv. mekog zakonodavstva trebala bi se uvoditi u procedure konzultacije tijekom razvoja politika u Hrvatskoj.
The open method of coordination, as a tool for implementing European soft law in many areas should be implemented in consultation procedures during the process of development of policies in Croatia.
Sustav mjera i pokazatelja važan je i za Hrvatsku jer omogućuje usporedbu sa zemljama članicama i kandidatkinjama te vlastito pozicioniranje na različitim područjima.
The system of benchmarking is extremely important for Croatia, enabling the country to be compared with EU member states and acceding countries in different areas.
Zbog toga je nužno razvijati sustav prikupljanja i praćenja kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja na što je moguće širim područjima.
It is therefore necessary to develop the system of collecting and monitoring qualitative and quantitative indicators in Croatia in all the areas.
Taj bi sustav u perspektivi trebao biti povezan sa sustavom EU za praćenje pokazatelja (EUROSTAT) te omogućiti Hrvatskoj usporedbu sa zemljama članicama i ostalim kandidatkinjama na jednakim osnovama.
This system should be linked in the future to the EU system of following indicators (EUROSTAT) and enable Croatia to be compared on an equal basis with the member states and other candidates.
Postoje primjeri koji pokazuju kako je Hrvatska uspješno uspostavila sustav pokazatelja i mjera u nekim područjima te je kao takva predstavljena u nekim izvješćima (npr. u Svjetskom gospodarskom forumu, 2006).
There are examples showing that Croatia has successfully introduced the system of benchmarks for certain areas.
U 2006. godini Hrvatska je prvi put uvrštena u Svjetski godišnjak konkurentnost?
Croatia has been included in some reports (e.g. World Economic Forum, 2006) through a benchmarking system.
™ IMD-a, a od 2003. svrstana je u Globalno izvješće o konkurentnosti.
According to the IMD report, the main competitiveness challenges facing Croatia in 2006 are a new government role in strengthening innovation and technological development; improving cooperation between R&D institutions and business; increasing public and private investment in R&D and education; accelerating the process of privatization and the restructuring of state and local public enterprises.
Prema izvješću IMD-a, glavni izazovi konkurentnosti koji očekuju Hrvatsku u 2006. jesu nova uloga Vlade, jačanje inovacije i tehnološkog razvoja, jače povezivanje institucija istraživanja i razvoja i poslovnih krugova, povećanje javnog i privatnog ulaganja u istraživanje i razvoj i obrazovanje te ubrzavanje procesa privatizacije i restrukturiranja državnih i lokalnih javnih poduzeća.
Furthermore, Croatia is comparatively positioned by benchmark indicators in a number of recent comparative international studies, such as the Global Entrepreneurship Monitor (CEPOR, 2005), which shows significant improvements in Croatia's rank over the previous period.
Nadalje, Hrvatska je uvrštena u nekoliko nedavno izrađenih usporedivih međunarodnih studija kao što je Global Entrepreneurship Monitor (CEPOR, 2005), koji pokazuje značajan napredak u rangiranju Hrvatske u usporedbi s ranijim razdobljem.
The country's position rose from 32nd place in 2002 to 19th place in 2005, in measurements of several composite indicators of entrepreneurship development and the competitiveness of the enterprise sector.
Pokazalo se da je Hrvatska, kada se gledaju neki složeni pokazatelji razvoja poduzetništva i konkurentnosti sektora poduzeća, poboljšala položaj popevši se s 32. mjesta u 2002. na 19. u 2005. godini.
Another example is the area of education and training.
Još je jedan primjer područje obrazovanja i usavršavanja.
The recent European Commission (2006e) report on progress towards the Lisbon objectives in education and training gives comparative indicators for 30 European countries (EU-15, the acceding countries, candidate countries, and European Economic Area).
Nedavno izvješće Europske komisije (European Commission, 2006e) o napretku u provedbi lisabonskih ciljeva u obrazovanju i izobrazbi donosi komparativne podatke za 30 zemalja (EU-15, EU-10, zemlje kandidatkinje i zemlje Europskoga gospodarskog područja).
Due to insufficient statistics Croatia is not comparatively positioned according to all indicators but is presented in most of the areas.
Hrvatska nije komparativno pozicionirana prema svim pokazateljima zbog nedovoljnih ili neusporedivih statističkih pokazatelja, no prisutna je u većini područja.
There are areas in which Croatia performs even better than the old member states.
U pojedinim je područjima bolja od starijih zemalja članica, npr. u smislu završetka srednjoškolskog obrazovanja.
These indicators (EUROSTAT) are somewhat better even than those from Croatian sources, which opens the question of the compatibility of the statistical methodology applied.
Treba naglasiti da su određeni pokazatelji izneseni u izvješću Komisije (EUROSTAT) čak bolji od pokazatelja koje daje hrvatska službena statistika, što otvara pitanje usporedivosti primijenjene statističke metodologije.
The mentioned examples show that some progress has been made in approaching the Lisbon goals, although a coherent approach is lacking and the coverage is insufficient.
Spomenuti primjeri pokazuju da je učinjen određeni napredak prema približavanju lisabonskim ciljevima, no on je nedovoljno koherentan u pristupu i ne proteže se na sva područja.
It is clear that Croatia needs to prioritise the Lisbon goals, having in mind its specific situation, starting position and real possibilities of implementation.
Razumljivo je da Hrvatska treba definirati vlastite prioritete unutar zadanih lisabonskih ciljeva uzimajući u obzir specifičnu situaciju, startne pozicije i mogućnosti provedbe.
In this respect, it is necessary to raise the awareness that approaching the Lisbon strategy goals is crucial not only for being able to undertake successfully the obligations of a future member state, but for reaching the Copenhagen criteria and overall implementation of reforms, which is in the country's own interest.
S tim u vezi bitno je podići razinu znanja i svijesti o tome da je približavanje lisabonskim ciljevima izuzetno važno, ne samo kako bi zemlja bila sposobna uspješno preuzeti sve obveze kao buduća članica, već i radi postizanja kriterija iz Kopenhagena i cjelokupne provedbe reformi, što je u našem interesu.