natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first appears in inadequate growth, the second in prolonged political instability and undemocratic proceedings, and the last in general lack of trust, cynicism, opportunism and a high level of social pathology.
Prvo se iskazuje u nedostatku rasta, drugo u trajnoj političkoj nestabilnosti i nedemokratskim postupcima, a posljednje u općem nepovjerenju, cinizmu, oportunizmu i visokoj razini društvene patologije.
What is the general trait of a propitious cultural matrix?
Što je temeljno obilježje povoljne kulturne matrice?
According to social capital theorists (Coleman, 1990; Putnam, 1993; Torsvik, 2000; Fukuyama, 2000), its features are mutual trust, generally accepted standards of cooperation and social networks or links between members of the community.
Prema teoretičarima društvenog kapitala (Coleman, 1990; Putnam, 1993; Torsvik, 2000; Fukuyama, 2000), njezina su obilježja međusobno povjerenje, općeprihvaćene norme kooperativnosti i društvena umreženost, odnosno povezanost članova zajednice.
According to the influential Putnam study (1993) of the development of Italy, the whole of these features - social capitaliv - is the generator of economic development and political stability.
Prema utjecajnoj Putnamovoj (1993) studiji razvoja Italije, cjelina tih obilježja - društveni kapitaliv generator je gospodarskog razvoja i političke stabilnosti.
Unlike the closed circle of underdevelopment, in societies/communities rich in social capital, a positive development loop is at work: cultural habits produce wealth that then in turn increases the social capital.
Za razliku od zatvorenog kruga nerazvijenosti, u sredinama bogatim društvenim kapitalom na djelu je pozitivna razvojna petlja: kulturne navike “proizvode” blagostanje, koje zatim reproducira te iste navike.
Empirically, social capital consists of three dimensions (Figure 1).
Empirijski, društveni se kapital sastoji od tri dimenzije (sl.
Social linkage or networking thus works as a school for trust and collaboration.
Društveno povezivanje ili umrežavanje tako djeluje kao “mala škola” povjerenja i suradnje.
The last dimension, respect for standards or civility,v is at the same time the result of the working of the first two dimensions and it is their support and buttress.
Posljednja dimenzija, poštovanje normi ili civilnostv, istodobno je rezultat djelovanja prvih dviju dimenzija i njihov potporanj.
What kind of relation between social capital and trust in the EU does this model predict?
Kakav odnos između društvenog kapitala i povjerenja u EU predviđa taj model?
Although the theoretical link is not yet clearly expressed, one should expect (as in the case of post-materialism) that social capital should have a positive effect on the way the EU is seen, both because of its encouragement of social and economic cooperation and because of the links related to the possibility of wider networking.
Premda teorijska veza nije jasno izražena kao u postmaterijalizmu, valjalo bi očekivati da će količina socijalnog kapitala pozitivno utjecati na viđenje EU-a, kako zbog njezina poticanja društvene i gospodarske suradnje, tako i zbog koristi vezanih za mogućnost šireg umrežavanja.
But an alternative interpretation is also possible.
No moguće je i alternativno tumačenje.
If the process of European integration, and hence the institutions and practice of the EU, are seen as threats to established, local and national, networks (McLaren, 2002), social capital will be negatively correlated with trust in the EU.
Doživljava li se proces europske integracije, te time institucije i praksa EU-a, kao prijetnja uspostavljenim - lokalnim i nacionalnim - mrežama (McLaren, 2002), socijalni će kapital biti negativno koreliran s povjerenjem u EU.
Situational reaction model
Model situacijske reakcije
Neither the post-materialism nor the social capital theory takes into account the specific, transitional features of European post-communist societies.
Činjenica je da ni model postmaterijalizma ni teorija društvenog kapitala ne uzimaju u obzir tranzicijske specifičnosti europskih postkomunističkih zamalja.
Within the universal postulates of the Inglehart theory, such socio-cultural specificities are of secondary importance and are responsible for short-lasting oscillations in the general trend of postmaterialism (Inglehart, 1995).
Unutar univerzalističkih postavki Inglehartove teorije sociokulturne specifičnosti u najboljem slučaju imaju sekundarno značenje i odgovorne su za kratkotrajne oscilacije u općem trendu postmaterijalizacije (Inglehart, 1995).
In the second model, socio-cultural traits are central, but only in a quantitative sense (Putnam, 1993).
U drugom modelu kulturna je specifičnost centralna, ali isključivo u kvantitativnom smislu (Putnam, 1993).
Countries can thus be distinguished according to quantity but not according to type (or quality) of social capital.
Zemlje je tako moguće razlikovati prema količini, ali ne i tipu društvenog kapitala.
Considering that both models display a tendency to neglect the transitional reality of post-communism - a process of such great importance for the countries of C, S and SE Europe - we have decided to include a third explanatory model into our theoretical framework.
Smatrajući da oba modela zanemaruju tranzicijske specifičnosti postkomunizma, procesa tako važnoga za zemlje srednje, južne i jugoistočne Europe, u teorijski smo okvir rada odlučili uključiti i treći eksplanatorni model.
Its role is to contribute to the interpretation of the structure of trust in the EU by taking into account socioeconomic costs of transition.
Njegova je uloga pridonijeti tumačenju strukture povjerenja u EU, tj. objasniti važnost tzv. situacijski induciranih prepreka.
The situational reaction model (Štulhofer, 2000:149-177) assumes that in moments of major social changes, the perception and evaluation of the current economic political and social conditions will determine the dominant values.
Model situacijske reakcije (Štulhofer, 2000:149-177) pretpostavlja da u trenucima krupnih društvenih promjena percepcija-i-ocjena trenutačnih gospodarskih, političkih i društvenih uvjeta determinira dominantne vrijednosti.
For example, observation of a large number of injustices, irregularities and abuses during the process of economic and political changes, and, in particular, the failure to penalise them, will result in widespread cynicism and opportunism.
Primjerice, uočavanje brojnih nepravednosti, nepravilnosti i zlouporaba tijekom procesa gospodarskih i političkih promjena - te, osobito, njihova nesankcioniranja - rezultirat će širenjem cinizma i oportunizma.
Starting out from the definition of post-communism as fundamental change in economic, political and social life, one accompanied by vast transitional costs (individual and collective), the model predicts that the perception of the EU will be considerably affected by the respondent's assessment of the course of the transitional processes to date.
Polazeći od definicije postkomunizma kao fundamentalne promjene gospodarskoga, političkoga i društvenog života, popraćene golemim tranzicijskim troškovima (kolektivnim i individualnim), model predviđa da će na percepciju EU-a znatno utjecati ispitanikova procjena dosadašnjeg tijeka tranzicijskih procesa.
Since the citizens of countries that do not belong to the EU know as a rule very little about the EU institutions and their activities, their estimate of the EU will be a reflection of the effectiveness of the relevant domestic institutions (Anderson, 1998).
S obzirom na to da građani zemalja koje ne pripadaju EU po pravilu znaju vrlo malo o institucijama i djelovanju EU-a, njihova će procjena EU-a biti odraz procjene djelotvornosti relevantnih domaćih institucija (Anderson, 1998).
METHODOLOGY
METODOLOGIJA
Sample
Uzorak
In the analyses we use data collected in the third wave of the European Values Survey (EVS), a research project that started in 1980 with the aim of providing systematic monitoring of the value orientations (concerning religion, morality, work, politics and society) of the citizens in European countries.
U analizama se koristimo podacima prikupljenima u trećem valu istraživanja Europska studija vrijednosti (EVS; European Values Survey), projekta koji je započet 1980. godine kao sustavno praćenje vrijednosnih (religijskih, moralnih, radnih, političkih i socijalnih) orijentacija građana u više europskih zemalja.
The initial survey in 10 Western European countries in 1981 was extended in 1990 and, again, in 1999/2000 when it covered thirty-three countries.
Početno mjerenje u deset zapadnoeuropskih zemalja iz 1981. prošireno je u idućim mjerenjima 1990. i 1999/2000. na trideset i tri zemlje.
Thus the data collected in 1999/2000 are a good basis for the comparison of the values and standpoints of people in different European countries.
Stoga su podaci prikupljeni 1999/2000. dobra osnova za usporedbu vrijednosti i stajališta u različitim europskim zemljama.
In all the countries, a single questionnaire was used and rigorous procedures and checks were used to secure the equivalence of questions after translation.
U svim je zemljama primijenjen jedinstveni anketni upitnik, koji je višestruko provjeravan u smislu ekvivalentnosti sadržaja pitanja u njemu.
In each country a probabilistic sample of the over-18 population was polled, and all the samples consisted of at least 1,000 respondents.
U svakoj je zemlji ispitan probabilistički uzorak stanovništva starijega od 18 godina, a svi su uzorci imali najmanje 1000 ispitanika.
In this paper we use the fourth revision of the 1999/2000 dataset.
U ovom radu analizirana je četvrta revizija podataka iz istraživanja 1999/2000. godine.
The measure of post-materialism as opposed to materialism represents a standard recoding of the selection of preferred objectives of the country.
Dio upotrijebljenih pokazatelja rezultat su sažimanja većeg broja varijabli primijenjenih u Europskoj studiji vrijednosti.
The respondents were asked to choose two out of four items offered (keeping order in the state; giving more rights to people to go on record about important decisions of the government; fight against the rise in prices; protection of liberty of speech).
Ispitanicima je ponuđeno da izaberu od četiri ponuđena odgovora (održavanje reda u državi; davanje više prava ljudima da se izjasne o važnim vladinim odlukama; borba protiv rasta cijena; zaštita slobode govora) izaberu prvi i drugi najvažniji prioritet za svoju zemlju.
Their task was to select the first and the second most important societal goal in their respective countries.
Ako su izabrali prvi i treći ponuđeni odgovor, koji opisuju materijalističku orijentaciju, svrstavani su u materijalistički tip orijentacije.
In the regression analysis, a greater value of the index of post materialism indicates a greater acceptance of post-materialist values.
U regresijskoj je analizi primijenjen indeks postmaterijalizma, na kojemu veća vrijednost označava veće prihvaćanje postmaterijalističkih vrijednosti.
The opportunism index is an average response value on two questions asking if it is acceptable to evade tax if you have the chance and to receive bribes at work.
Indeks oportunizma formiran je kao prosječna ocjena iskazana na skali od deset stupnjeva za dvije čestice kojima se mjeri stajalište o tome treba li utajiti porez ako imaš mogućnost i primiti mito na radnome mjestu.
The correlation between the variables is moderate (r = .38).
Povezanost među varijablama je umjerena (r = .38).
Higher values on the scale indicate greater opportunism.
Više vrijednosti na skali iskazuju veći oportunizam.
The trust in the institutions of the country's political system index is the arithmetical mean of answers on a scale of one to four, in which lower values denote complete trust, and higher values complete lack of trust in the institutions evaluated.
Indeks povjerenja u institucije političkog sustava zemlje predočuje aritmetičku sredinu odgovora ispitanika na skali od četiri stupnja, pri čemu su niže vrijednosti obuhvatile potpuno povjerenje, a više vrijednosti potpuno nepovjerenje u procjenjivane institucije.
The following institutions were included in the index: church, army, education system, press, unions, police, parliament, civil service, social security, health care system and judiciary.
U konačni indeks uvrštene su procjene sljedećih institucija: Crkve, vojske, odgojno-obrazovnog sustava, tiska, sindikata, policije, parlamenta, javnih službi, sustava socijalnog osiguranja, zdravstvenog sustava i pravosudnog sustava.
The reliability of the index is satisfactory (Cronbach alpha = .83).
Pouzdanost indeksa vrlo je dobra (Cronbach alfa = .83).
The Social networking indicator, that is, the indicator of the involvement of citizens in civil initiatives is a variable that measures the frequency of spending time with “people in clubs and voluntary organisations” (non-governmental sector).
Pokazatelj društvene umreženosti, tj. pokazatelj uključenosti građana u civilne inicijative varijabla je kojom se procjenjuje učestalost provođenja vremena “s ljudima u klubovima i dobrovoljnim organizacijama” (NGO).
Respondents were given a scale with the following responses: not at all, a few times a year, once or twice a month, every week.
Ispitanicima je bila ponuđena skala sa sljedećim odgovorima: “uopće ne”, “nekoliko puta u godini”, “jedanput ili dvaput na mjesec” ili “svaki tjedan”.
Generalised trust was measured by the following question: “In general, would you say that most people can be trusted or that you have to be cautious in your dealings with people?”
Generalizirano povjerenje mjerili smo sljedećim pitanjem: “Općenito, biste li rekli da se većini ljudi može vjerovati ili da čovjek treba biti oprezan prema ljudima?”
Trust in norms was measured indirectly, through respondent's perception of the respect for/violation of norms in his or her community.
Povjerenje u norme mjereno je posredno, na temelju poimanja ispitanika o poštovanju/kršenju normi u njihovoj okolini.
The likelihood that an actor will respect norms depends, substantially, on his or her perception of the relevant procedures of others.
Vjerojatnost da će akter poštovati norme ovisi, dakle, o njegovoj/njezinoj percepciji relevantnih postupaka drugih.
Such behavioural strategy is doubly rational - in a cost/benefit sense, as well as socially (maintaining one's reputation).
Takva je bihevioralna “strategija” dvostruko racionalna - u cost/benefit smislu i društveno (reputacijski).
The reliability of the index is satisfactory (Cronbach alpha = .80).
Pouzdanost indeksa posve je zadovoljavajuća (Cronbach alfa = .80).
Satisfaction with the development of democracy is measured by the question: “How satisfied are you with the development of democracy in our country?”
Zadovoljstvo razvojem demokracije u zemlji u kojoj ispitanik/ispitanica živi mjereno je odgovorima na pitanje: “Koliko ste zadovoljni razvojem demokracije u svojoj zemlji?”
As an indicator of satisfaction with the government we used the following question: “People have various opinions about the manner and system in which the country is governed.
Kao pokazatelj zadovoljstva vlašću odnosno ljudima koji vode zemlju i načinom na koji to čine uzeli smo pitanje: “Ljudi imaju različito mišljenje o načinu (sustavu) upravljanja zemljom.
On the scale indicate your opinion about how things are.”
Na skali označite svoje mišljenje o tome 'kako stvari stoje'.”
Respondents were offered a 10-point scale, with 1 being very bad and 10 being very good.
Ispitanicima je ponuđena skala s deset stupnjeva, od 1 = “vrlo loše” do 10 = “vrlo dobro”.
GDP data were not an original part of the EVS, but were added subsequently in order to quantify the effect of national economy on respondents' attitudes and values.
Podaci o BDP-u pojedine zemlje nisu izvorni dio podataka EVS projekta već su dodani naknadno radi procjene učinka gospodarskih uvjeta na stajališta građana.
RESULTS I: SOCIO-CULTURAL DIFFERENCES
REZULTATI I: SOCIOKULTURNE RAZLIKE
In this section we present the results of the statistical analyses of value orientations.
U ovome odjeljku prikazujemo rezultate statističkih analiza vrijednosnih orijentacija.
The first part is a descriptive analysis of the spread of the distinct value orientations, particularly of post-materialism and those related to social capital, in three groups of countries: EU members, accession countries and countries that are not members, including Croatia.
Prvi dio donosi deskriptivnu analizu zastupljenosti vrijednosnih orijentacija, poglavito postmaterijalističkih vrijednosti i dimenzija društvenog kapitala, u tri skupine zemalja: u članicama EU-a, u zemljama pristupnicama i zemljama koje nisu članice EU-a (uključujući i Hrvatsku).
We consider this discussion an important one, especially in the light of the future of the collective European identity that the idea of the EU idea postulates.
Tu raspravu držimo iznimno važnom u svjetlu budućnosti kolektivnoga europskog identiteta što ga predviđa ideja EU-a.
A European people are not imaginable, as Prentoulis (2001:196) observes, as an outcome of common history or culture, but only as the product of “newly formed political values”.
Europski demos nije zamisliv, što primjećuje Prentoulis (2001: 196), kao plod zajedničke povijesti ili kulture već isključivo kao proizvod “novooblikovanih političkih vrijednosti”.
Figure 2 shows the distribution of post-material values.
Slika 2. prikazuje rasprostranjenost postmaterijalističkih vrijednosti.
In line with the results of an earlier work (Inglehart and Baker, 2000), our data show considerable differences in the presence of post-materialism in the three groups of countries (F=1047.7; p<.01).
Sukladno rezultatima jednog starijeg rada (Inglehart & Baker, 2000), naši podaci pokazuju značajne razlike u zastupljenosti postmaterijalizma između sve tri skupine zemalja (F=1047.7; p<.01).
According to expectations based on Inglehart's assumption of the link between prosperity and the abandonment of materialist values, post-materialism appears most often in EU countries, and most seldom in the group of non-EU countries.
Prema očekivanju, utemeljenome na Inglehartovoj pretpostavci veze između blagostanja i napuštanja materijalističkih vrijednosti, postmaterijalizam je najzastupljeniji u zemljama EU-a, a najrjeđi je u skupini zemalja izvan EU-a.
However, Croatia deviates markedly from the non-EU group average.
No Hrvatska značajno odstupa od prosjeka zemalja izvan EU-a.
It can easily be seen that the level of post-materialist values in Croatia is on a level with the EU average.
Lako je uočiti da je razina postmaterijalističkih vrijednosti u Hrvatskoj na razini prosjeka EU-a.
The fact that the same is also true for Turkey and for Slovenia (in the accession group) suggests a combination of economic (standard of living) and non-economic (exposure to Western cultural influences) sources for post-materialism.
Činjenica da isto vrijedi za Tursku i za Sloveniju (unutar zemalja pristupnica) upućuje na kombinaciju gospodarskih (životni standard) i negospodarskih (dugogodišnja izloženost zapadnim utjecajima) izvora postmaterijalizma.
Figure 3 presents the first indicator of social trust, the first of the three dimensions of social capital.
Slika 3. prikazuje prvi pokazatelj zastupljenosti društvenog povjerenja, prve od tri dimenzije društvenog kapitala.
This is the so-called generalised trust, that is, the level of initial readiness to cooperate with unknown individuals.
Riječ je o tzv. generaliziranom povjerenju, odnosno o mjeri inicijalne spremnosti na suradnju s neznancima.
Analysis points out the different levels of generalised trust (F=570.01, p<.01).
Analiza upućuje na različite razine generaliziranog povjerenja (F=570.01; p<.01).
According to expectation, it is greatest in the EU countries, irrespective of the variations expressed inside the group.
Prema očekivanju, najviša je u zemljama EU-a, bez obzira na velike varijacije unutar skupine.
The highest levels of generalised trust are in the countries of northern Europe (Denmark, Sweden, Holland and Finland), and the lowest in the Mediterranean part (Portugal, France and Greece).
Najveće generalizirano povjerenje u EU nalazimo u zemljama sjeverne Europe (Danskoj, Švedskoj, Nizozemskoj i Finskoj), a najmanje u njezinu mediteranskom dijelu (Portugalu, Francuskoj i Grčkoj).
The difference in the level of trust between the EU accession countries and the countries outside the EU is not statistically significant.
Razlika u razini povjerenja između EU pristupnica i zemalja izvan EU-a nije statistički značajna.
Although generalised trust is a dominant feature only in the countries of Northern Europe - which indicates that the differences should be perhaps conceived as differences in the levels of mistrust, rather than trust - one should point out that generalised trust in Croatia is twice as low as the EU average.
Premda je generalizirano povjerenje obilježje većine stanovništva samo u zemljama sjeverne Europe - što upućuje na razmišljanje da bi razlike trebalo koncipirati ponajprije kao razlike u zastupljenosti i intenzitetu nepovjerenja - valja upozoriti da je generalizirano povjerenje u Hrvatskoj dvostruko slabije od prosjeka EU-a.
The second indicator of social trust is trust in institutions.
Drugi pokazatelj društvenog povjerenja jest povjerenje u institucije.
Figure 4 shows the aggregate level of trust in 11 social institutions.
Slika 4. predočuje agregiranu razinu povjerenja u jedanaest societalnih institucija.
As in the previous case, trust is most expressed in the EU countries followed by the non-EU countries (F=239.33, p<.01).
Kao i u prethodnom primjeru, povjerenje je najizrazitije u zemljama EU-a, a zatim slijede zemlje izvan EU-a (F=239.33; p<.01).
As for this important segment of social stability, the level of trust in Croatia is the same as the mean for the accession countries.
Kada je riječ o tom važnom segmentu društvene stabilnosti, povjerenje u Hrvatskoj na razini je prosjeka zemalja pristupnica.
Among these countries, trust in institutions is most widespread in Poland, Lithuania, Slovakia and Slovenia, which could be the consequence of economic growth (Poland, Lithuania), political and economic stability (Slovenia), and the abolition of authoritarian government in the case of Slovakia.
Među tim zemljama povjerenje u institucije najveće je u Poljskoj, Litvi, Slovačkoj i Sloveniji, što je, čini se, posljedica gospodarskog rasta (Poljska, Litva), političke stabilnosti (Slovenija) odnosno ukidanja autoritarne vlasti (Slovačka).
Figure 5 presents the last indicator of social trust: trust in social norms.
Na slici 5. posljednji je pokazatelj društvenog povjerenja, povjerenje u važeće norme.
The more widespread, in the respondent's opinion, the violation of norms, the less likely it is that s/he will trust the same norms.
Što je, naime, kršenje normi, prema ispitanikovu mišljenju učestalije, manja je vjerojatnost da će sam/sama imati povjerenje u te iste norme.
The basic assumption here is, of course, that the respondents are at least relatively rational, that is that their actions are not independent of experience and tactical (interactional) considerations.
Jedino što, zapravo, pritom pretpostavljamo jest da su ispitanici, barem ograničeno, racionalni, tj. da njihovi postupci nisu neovisni o iskustvu i taktičkom promišljanju istih.
In a milieu in which norms are not respected, legalistic behaviour is very expensive - both financially and in terms of reputation.
U sredini u kojoj se norme ne poštuju, legalističko je ponašanje financijski i reputacijski - izrazito skupo.
According to our results, perception of civility is most widespread again in EU countries, with the level being highest in Holland, Denmark and Sweden, and lowest in the Mediterranean zone (Greek, Italy, Portugal).
Prema našim rezultatima, percepcija civilnosti najizraženija je u zemljama EU-a, pri čemu je njezina razina najviša u Nizozemskoj, Danskoj i Švedskoj, a najniža u mediteranskom pojasu (Grčkoj, Italiji i Portugalu).
If we subtract this country from the analysis, the level of civility in the accession countries becomes statistically higher than that of the countries outside the EU.
Isključimo li tu zemlju iz analize, razina civilnosti u zemljama pristupnicama postaje statistički značajno viša od zemalja izvan EU-a.