natgillin/translations-raw huggingface dataset:
How will it help Member States to take up opportunities to simplify access to European Structural and Investment Funds for beneficiaries?
Na koji će način ona pomoći državama članicama da iskoriste prilike da krajnjim korisnicima pojednostave pristup sredstvima europskih strukturnih i investicijskih fondova?
The new regulations for 2014-2020 offer a range of opportunities to reduce the administrative burden for beneficiaries and simplify their access to EU Funds.
Novim propisima za programski okvir 2014. – 2020. omogućuje se niz prilika za smanjivanje administrativnog opterećenja za krajne korisnike te pojednostavnjivanje njihovog pristupa sredstvima EU-ovih fondova.
These include a set of common rules for all European Structural and Investment Funds, the extended use of simplified costs options and the move towards e-cohesion.
Ti propisi obuhvaćaju skup zajedničkih pravila za sve europske strukturne i investicijske fondove, proširenu primjenu opcija pojednostavnjenja troškova i pomak ka e-koheziji.
The independent High Level Group monitoring simplification for beneficiaries would focus on five main issues: access to funding by SMEs; the adding of extra requirements or administrative hurdles by national or regional authorities (so called "goldplating") including the process of selecting projects; the use of simpler ways to reimburse the costs involved (for example through lump sums or flat rates); the use of online based procedures (such as "e-cohesion" in Cohesion Policy funded projects); and how projects initiated and managed by local communities (community-led local development) are being put into place.
Neovisna radna skupina na visokoj razini za nadzor pojednostavnjivanja postupaka za krajnje korisnike usredotočila bi se na pet ključnih pitanja: pristup financiranju za mala i srednja poduzeća, dodatni zahtjevi ili administrativne prepreke koje uvode nacionalna ili regionalna tijela (prerevno donošenje propisa) uključujući postupak odabira projekata, upotreba jednostavnijih načina naknade troškova (na primjer primjenom paušalnih iznosa ili fiksnih naknada), upotreba postupaka temeljenih na internetu (poput „e-kohezije” za projekte financirane u okviru kohezijske politike), te način provođenja projekata koje su pokrenule i kojima upravljaju lokalne zajednice (lokalni razvoj koji vodi zajednica).
During the first year, the High Level Group would assess the take up of simplification possibilities by Member States.
Tijekom prve godine djelovanja radna skupina na visokoj razini procjenjivala bi koliko su države članice pojednostavile pravila.
It would then work on a more detailed analysis of the implementation of simplification opportunities in Member States and regions.
Zatim bi radila na podrobnijem analiziranju provedbe prilika za pojednostavnjivanje u državama članicama i regijama.
This would result in 2016 in a first set of recommendations on how to improve the take up of opportunities of simplification for beneficiaries provided by the regulations.
Tako će 2016. biti dostupan prvi skup preporuka za bolje iskorištavanja prilika za pojednostavnjivanje za krajnje korisnike omogućenog propisima.
The High Level Group could then make proposals on how to achieve further simplification in the post-2020 framework in early 2018.
Radna skupina na visokoj razini zatim bi početkom 2018. mogla iznijeti prijedloge dodatnog pojednostavnjivanja za razdoblje nakon 2020.
IP/15/5130
IP/15/5130
On the InfoRegio website: Improving how funds are invested and managed
Na web-mjestu „InfoRegio”: Unapređivanje ulaganja sredstava i upravljanja njima
MEMO/15/5128
MEMO/15/5128
See also: Press release: Transforming Europe's energy system - Commission's energy summer package leads the way (15 July 2015)
Vidjeti i: Priopćenje za tisak: Preoblikovanje europskog energetskog sustava započinje ljetnim energetskim paketom Komisije (15. srpnja 2015.)
What does the Commission propose exactly?
Što točno Komisija predlaže?
To provide consumers with a clearer indication of the energy efficiency of products, which are currently classified in different scales (from A to G, from A+++ to D, etc.), and to improve compliance for producers and retailers, the European Commission is proposinga revised energy labelling system consisting of:
Kako bi se potrošačima osigurala jasnija oznaka energetske učinkovitosti proizvoda koji su trenutačno razvrstani u raznim razredima (od A do G, od A +++ do D itd.) te kako bi proizvođači i trgovci na malo postigli bolju usklađenost, Europska komisija predlaže revidirani sustav označivanja energetske učinkovitosti koji se sastoji od:
A single energy labelling scale from ‘A to G’: the Commission proposes a return to the well-known and effective 'A to G' label scale for energy efficient products, including a process for rescaling the existing labels.
jedinstvene ljestvice energetske učinkovitosti od A do G – Komisija predlaže povratak na poznatu i učinkovitu ljestvicu od A do G za označivanje energetski učinkovitih proizvoda, uključujući postupak prilagođavanja postojećih oznaka,
A digital database for new energy efficient products: the Commission proposes that all new products placed on the EU market are registered on an online database, allowing greater transparency and easier market surveillance by national authorities.
digitalne baze podataka za nove energetski učinkovite proizvode – Komisija predlaže da se svi novi proizvodi koji se stavljaju na tržište EU-a registriraju u internetskoj bazi podataka radi veće transparentnosti i lakšeg nadzora nacionalnih tijela nad tržištem.
This proposal is in line with the 'Energy Efficiency First' principle included in the Energy Union Strategy, which aims to make the EU energy system more sustainable via well-informed consumer choices.
Taj je prijedlog u skladu s načelom „učinkovitost na prvom mjestu” iz strategije energetske unije čiji je cilj ostvariti održiviji energetski sustav EU-a na temelju informiranih odluka potrošača.
Why is the Commission proposing a single 'A to G' energy label?
Zašto Komisija predlaže jedinstvenu oznaku energetske učinkovitosti s ljestvicom od A do G?
Since 1995, the EU energy label has proven to be a success: 85% of European consumers use it when purchasing.
Još od 1995. oznaka energetske učinkovitosti EU-a pokazala se uspješnom: 85 % europskih potrošača uzima je u obzir pri kupnji.
It has also driven innovative industry developments, with most of the products being in the top classes (A+++, A++, A+) today and most of the other classes being empty (in some cases, even A).
Oznakom energetske učinkovitosti potaknut je i inovativni industrijski razvoj jer je većina današnjih proizvoda u najvišim razredima (A +++, A ++, A +) dok su proizvodi u nižim razredima rijetki (u nekim slučajevima čak i u razredu A).
However, such a positive result now makes it difficult for consumers to distinguish the best performing products: they might think that in buying an A+ class product they are buying one of the most efficient on the market, while in fact they are sometimes buying one of the least efficient ones.
Međutim, zbog tako pozitivnog ishoda potrošačima je teško izdvojiti najučinkovitije proizvode: pri odabiru proizvoda iz razreda A+ mogu pomisliti da je to jedan od najučinkovitijih proizvoda na tržištu, iako to ponekad može biti jedan od najmanje učinkovitih.
Why is the Commission proposing a digital database for new energy efficient products?
Zašto Komisija predlaže digitalnu bazu podataka za nove energetski učinkovite proizvode?
It is estimated that 10-25% of products on the market do not comply with energy efficiency labelling requirements and that around 10% of envisaged energy savings are lost due to non-compliance.
Procjenjuje se da 10 – 25 % proizvoda na tržištu nije u skladu sa zahtjevima za označivanje energetske učinkovitosti te da se zbog toga gubi oko 10 % predviđene uštede energije.
This is at least partly due to weak enforcement by national market surveillance authorities.
To je barem djelomično rezultat toga što nacionalna tijela za nadzor tržišta ne provode strogo propise.
To strengthen this enforcement, the Commission proposes a product registration database where manufacturers and importers will register their products, uploading information that is already obligatory under the current EU laws.
Kako bi se provedba ojačala, Komisija predlaže bazu podataka za registraciju proizvoda u koju će proizvođači i uvoznici registrirati svoje proizvode te unijeti podatke koji su već obvezni u skladu s važećim zakonodavstvom EU-a.
This makes key information regarding product compliance centrally available for enforcement authorities in the Member States, instead of them having to make an often significant and time consuming effort to get this information from economic operators.
Provedbenim tijelima u državama članicama ključni podaci o usklađenosti proizvoda bit će centralno dostupni te neće morati uložiti mnogo vremena i truda da bi te podatke dobili od gospodarskih subjekata.
The database will also make the label and key product information available to consumers and dealers and will facilitate the digitalisation of the energy label.
U bazi podataka potrošačima i trgovcima bit će dostupni podaci s oznake te ključni podaci o proizvodu, a olakšat će se digitalizacija oznake energetske učinkovitosti.
What will happen concretely?
Što će se konkretno dogoditi?
When approved by the co-legislators, the Commission proposal will be implemented as follows:
Nakon što ga suzakonodavci odobre, prijedlog Komisije provest će se na sljedeći način:
Products already on the market will be sold with no change
prodaja proizvoda koji su već na tržištu odvijat će se bez promjena;
Consumers will be informed through dedicated information campaigns undertaken by Member States, in cooperation with retailers.
države članice provodit će namjenske informativne kampanje u suradnji s trgovcima na malo radi informiranja potrošača.
The European Commission will support 'joint market surveillance actions', such as the EEpliant project in which 12 Member States participate[1].
Europska komisija podržat će „zajedničke mjere tržišnog nadzora”, poput projekta EEpliant u kojem sudjeluje 12 država članica[1].
The new system is expected to bring additional energy savings equal to the annual energy consumption of the Baltic countries combined (200 TWh per year in 2030).
Očekuje se da će se novim sustavom ostvariti dodatne uštede energije jednake godišnjoj potrošnji energije svih baltičkih zemalja zajedno (200 TWh godišnje od 2030.).
Benefits for consumers
Koristi za potrošače
The revised energy label will save consumers a further €15 per year due to:
Revidiranom oznakom energetske učinkovitosti potrošači će moči uštedjeti dodatnih 15 EUR godišnje zahvaljujući:
Clearer information about the energy efficiency of products
jasnijim informacijama o energetskoj učinkovitosti proizvoda
Possibility to compare products
mogućnosti usporedbe proizvoda
More information about products, such as performance, water use or noise
više informacija o proizvodima, poput učinkovitosti, potrošnje vode ili buke.
This will add to the current savings of €465 per year, amounting to €480per yearper household.
Time će se dosadašnja ušteda od 465 EUR godišnje povisiti na 480 EUR godišnje po kućanstvu.
Benefits for producers and retailers
Koristi za proizvođače i trgovce na malo
The revised energy label will bring manufacturers and retailers an overall revenue increase of over €10 billion per year, thanks to:
Revidiranom oznakom energetske učinkovitosti proizvođači i trgovci na malo povisit će svoje prihode za više od 10 milijardi EUR godišnje zahvaljujući:
The reinforcement of a popular marketing tool, taken into account by more than 85% of consumers when purchasing
jačem marketinškom alatu koji će više od 85 % potrošača uzeti u obzir pri kupnji
A reduced risk of confusion, leading to increased legal certainty and better compliance
manjem riziku od stvaranja zabune što će dovesti do veće pravne sigurnosti i bolje usklađenosti
A reduced administrative burden, thanks to product registration and the digitalised label download
manjem administrativnom opterećenju zbog registriranja proizvoda i digitalizirane oznake.
This will add to the current €55 billion per year in extra revenue[2]leading to €65 billionper year.
Time će se dosadašnji dodatni prihodi od 55 milijardi EUR godišnje povisiti[2] na 65 milijardi EUR godišnje.
Benefits for Member States
Koristi za države članice
The Commission's proposal also has tangible benefits for Member States:
Prijedlog Komisije ima stvarne koristi i za države članice:
Time savings, with a reduction of 10-15% of their market surveillance time thanks to the product registration database
uštede vremena uz smanjenje trajanja tržišnog nadzora od 10 – 15 % zahvaljujući bazi podataka za registraciju proizvoda te
Reduced administrative burden, since the proposal is for a Regulation, which is directly applicable.
manje administrativno opterećenje jer se predlaže Uredba, a ona se izravno primjenjuje.
Thus, Member States will not have to transpose the provisions into national legislation
Države članice neće stoga morati prenijeti odredbe u nacionalno zakonodavstvo.
Benefits for the environment
Koristi za okoliš
The current energy efficiency labelling measures deliver about 175 million tonnes of oil equivalent of savings in primary energy every year.
Sadašnjim mjerama označivanja energetske učinkovitosti svake se godine ostvaruje ušteda primarne energije od oko 175 milijuna tona ekvivalenta nafte.
This is equivalent to the annual primary energy consumption of Italy or the yearly consumption of about 60 million households.
To je jednako godišnjoj potrošnji primarne energije u Italiji ili godišnjoj potrošnji oko 60 milijuna kućanstava.
The revision of the 'A to G' energy label is expected to bring additional savings equal to the annual energy consumption of all the Baltic countries combined (i.e. around 17 million tonnes of oil equivalent per year in primary energy).
Očekuje se da će se oznakom energetske učinkovitosti s ljestvicom od A do G ostvariti dodatna ušteda jednaka godišnjoj potrošnji energije svih baltičkih zemalja zajedno (tj. primarna energija od oko 17 milijuna tona ekvivalenta nafte godišnje).
This is expected to take one year.
Očekuje se da će to trajati godinu dana.
When approved by the co-legislators, the Commission will implement these changes for product groups that have an energy label within a period of five years for most products.
Nakon što ih suzakonodavci odobre, Komisija će te izmjene koje se odnose na skupine proizvoda s oznakom energetske učinkovitosti provesti u roku od pet godina za većinu proizvoda.
BACKGROUND INFORMATION
KONTEKST
Energy efficient products: legislation in place
Energetski učinkoviti proizvodi: postojeće zakonodavstvo
Energy efficient products are currently covered by two EU Directives:
Energetski učinkoviti proizvodi trenutačno su obuhvaćeni dvjema direktivama EU-a:
The Ecodesign Directive (2009/125/EC) - the tool for making products more energy efficient
Direktivom o ekološkom dizajnu (2009/125/EZ) kojom se može povećati energetska učinkovitost proizvoda te
The Energy Labelling Directive (2010/30/EU) - the tool through which the consumer can recognise the best performing products
Direktivom o označivanju energetske učinkovitosti (2010/30/EU) na temelju koje potrošač može prepoznati najučinkovitije proizvode.
The individual product measures adopted under these Directives allow consumers to buy the most energy efficient products, and ensure a level playing field for European companies.
Zahvaljujući pojedinačnim mjerama za proizvode obuhvaćene tim direktivama proizvođači mogu kupiti energetski najučinkovitije proizvode te se mogu osigurati ravnopravni uvjeti za europska poduzeća.
Energy efficient products: further legislative steps
Energetski učinkoviti proizvodi: daljnje zakonodavne mjere
As foreseen by the Energy Union's Strategy, theEuropean Commission is implementing key actions to increase energy efficiency, such as the revision of the Energy Labelling Directive (2010/30/EU).
Kako je predviđeno strategijom energetske unije, Europska komisija provodi ključne mjere za povećanje energetske učinkovitosti, poput revizije Direktive o označivanju energetske učinkovitosti (2010/30/EU).
TheEnergy Union Strategy identifies concrete steps toensure energy supply security, reduce EU Member State dependence on imports from third countries, to integrate national energy markets further and improve the participation of consumers, to enhance energy efficiency, decarbonise the energy mix and promote research and innovation in the energy field.
U okviru strategije energetske unije utvrđuju se konkretne mjere za sigurnu opskrbu energijom, manju ovisnost država članica EU-a o uvozu iz trećih zemalja, daljnju integraciju nacionalnih energetskih tržišta i veće sudjelovanje potrošača, jačanje energetske učinkovitosti, smanjivanje udjela ugljika u kombiniranom iskorištavanju izvora energije te promicanje istraživanja i inovacija u području energetike.
More information is available here: http://ec.europa.eu/priorities/energy-union/index_en.htm
Više informacija dostupno je ovdje: http://ec.europa.eu/priorities/energy-union/index_en.htm
Energy efficient products available on the market
Energetski učinkoviti proizvodi na tržištu
Currently there are:
Trenutačno je dostupno:
11 product groups covered by the energy efficiency and labelling rules: dishwashers, washing machines, tumble driers, refrigerators, vacuum cleaners, lamps, luminaires, televisions, air conditioners, domestic cooking appliances and ventilation units.
11 skupina proizvoda na koje se primjenjuju pravila o energetskoj učinkovitosti i označivanju – perilice posuđa, perilice rublja, bubnjaste sušilice rublja, hladnjaci, usisivači, žarulje, rasvjetna tijela, televizori, klimatizacijski uređaji, kućanski aparati za kuhanje i ventilacijske jedinice;
8 product groups covered by efficiency requirements (and not by labelling): simple set-top boxes, external power supplies, electric motors, circulators, fans, water pumps, computers, power transformers.
osam skupina proizvoda na koje se primjenjuju zahtjevi za učinkovitost (ali ne za označivanje) – dodatni prijamnici za pretvorbu signala iz digitalnog u analogni, vanjska električna napajanja, električni motori, cirkulacijske sisaljke, ventilatori, pumpe za vodu, računala, električni transformatori te
3 horizontal measures covering the following: standby/off mode electric power consumption of electric and electronic products, standby power consumption of networked devices, and energy labelling on the internet.
tri horizontalne mjere koje obuhvaćaju električne i elektroničke proizvode u stanju pripravnosti ili isključenosti, potrošnju energije umreženih uređaja u stanju pripravnosti i označivanje energetske učinkovitosti na internetu.
Labelling and efficiency requirements for heaters and boilers (such as gas boilers and heat pumps) will enter into force from September 2015 onwards.
Zahtjevi za označivanje i energetsku učinkovitost grijača i kotlova (npr. plinskih kotlova i toplinskih crpki) stupit će na snagu u rujnu 2015.
These will only apply to new products on the market.
Primjenjivat će se samo na nove proizvode na tržištu.
How decisions are taken for energy efficient products
Postupak donošenja odluka za energetski učinkovite proizvode
In the EU, all energy efficiency measures are developed through a rigorous and fully transparent process, with the close involvement of stakeholders and Member States at all stages.
Sve mjere energetske učinkovitosti u EU-u razvijaju se u okviru strogog i potpuno transparentnog postupka uz blisku uključenost dionika i država članica u svim fazama.
An in-depth "preparatory study" with the involvement of stakeholders that explores the technical, economic, environmental and social aspects of a product group.
detaljnu pripremnu studiju uz sudjelovanje dionika o tehničkim, ekonomskim, ekološkim i socijalnim aspektima skupine proizvoda;
An extensive stakeholder consultation (including industry, consumer organisations, environmental NGOs, Member States representatives, etc.) through the so-called 'Consultation Forum'.
opsežno savjetovanje s dionicima (uključujući industriju, udruge potrošača, nevladine organizacije za zaštitu okoliša, predstavnike država članica itd.) u okviru takozvanog „Savjetodavnog foruma”;
An assessment of the impacts on the environment, industry and consumers, followed by expert discussions and a vote in a committee with Member State representatives.
procjenu utjecaja na okoliš, industriju i potrošače, a nakon toga stručne rasprave i glasovanje u odboru s predstavnicima država članica te
Final scrutiny by the European Parliament and Council who may reject the measure (this has so far not happened, showing strong political support for these measures).
završni nadzor Europskog parlamenta i Vijeća koji mogu odbiti mjeru (to se dosad nije dogodilo što pokazuje snažnu političku potporu za te mjere).
…the EU energy system.
... energetski sustav EU-a.
Increasing energy efficiency in the European Union, in combination with the development of renewable energy sources, is the best way to reduce our dependence on external energy suppliers.
Povećanje energetske učinkovitosti u Europskoj uniji uz razvoj obnovljivih izvora energije najbolji je način za smanjenje naše ovisnosti o vanjskim dobavljačima energije.
The EU imports 53% of the energy it consumes, and therefore it is investing in energy efficiency means while increasing our energy independence.
EU uvozi 53 % energije koju troši te stoga ulaže u sredstva za energetsku učinkovitost i povećava našu energetsku neovisnost.
Moreover, the EU's experience proves that the reduction of industry emissions was achieved while industrial production increased, with energy efficiency being the main contributor: between 1995-2010; the Gross Value Added in industrial sectors increased by 18% while industrial CO2 emissions decreased by 20%.
Osim toga, iskustvo EU-a pokazuje da je smanjenje emisija u industriji ostvareno uz povećanje proizvodnje, a tome je pridonijela ponajviše energetska učinkovitost: od 1995. do 2010. bruto dodana vrijednost u industrijskim sektorima porasla je za 18 % dok su industrijske emisije CO2 pale za 20 %.
Last October, EU leaders approved the 2030 Framework for Climate and Energy, and in doing so agreed to double their efforts on climate change mitigation.
Prošlog listopada čelnici EU-a odobrili su okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te time pristali udvostručiti svoje napore za ublažavanje klimatskih promjena.
The 40% greenhouse gas reduction target is accompanied by a binding EU target to increase the share of renewable energy to at least 27% by 2030.
Uz smanjenje emisije stakleničkih plinova za 40 % EU je postavio obvezujući cilj da se do 2030. udio obnovljive energije povisi za najmanje 27 %.
In addition, there is an EU target to increase the EU's energy efficiency by at least 27%, subject to a review by 2020 that will consider a higher target of 30%.
Osim toga, porast energetske učinkovitosti EU-a za najmanje 27 % bit će predmetom revizije do 2020. kojom će se uzeti u obzir viši cilj od 30 %.
On 25 February 2015, the Commission announced its Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy.
Komisija je 25. veljače 2015. najavila okvirnu strategiju za robusnu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom.
This proposal contributes to the 'Energy Efficiency First' principle of the Energy Union.
Tim se prijedlogom izravno pridonosi načelu energetske unije „učinkovitost na prvom mjestu”.
Want to know more:
Za više informacija:
For more information and documents please see: https://ec.europa.eu/energy/en/news/new-electricity-market-consumers
Dodatne informacije i dokumenti dostupni su na: https://ec.europa.eu/energy/en/news/new-electricity-market-consumers
On Energy efficient products: http://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/energy-efficient-products
Energetski učinkoviti proizvodi: http://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/energy-efficient-products
Please also see infographic in the Attachment to this fact sheet.
Pogledajte i infografiku u prilogu ovom informativnom članku.