natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regarding the share of labour force and the population aged 25-29 with degree-level education, Croatia is obviously lagging behind the majority of the old and new EU member states.
S obzirom na postotak radne snage i stanovništva u dobi od 25 do 29 godina sa završenim tercijarnim obrazovanjem, Hrvatska još očito zaostaje za većinom starih i novih članica EU.
The proportion of the labour force aged 25-29 with degrees or equivalent in Croatia is only one third of the proportions in Ireland or in the Slovakia.
Udio radne snage u dobi od 25 do 29 godina sa završenim tercijarnim obrazovanjem u Hrvatskoj je samo je trećina udjela koji imaju Irska ili Slovačka.
The differences are not as huge when one compares the whole population of the young in various countries, but still the proportion of people aged 25-29 with degrees in Sweden, Lithuania and Latvia is threefold bigger than in Croatia.
Razlika nije toliko velika ako se usporedi cjelokupna populacija mladih u različitim zemljama, ali je ipak udio osoba u dobi od 25 do 29 godina sa završenim tercijarnim obrazovanjem u Švedskoj, Litvi i Letoniji tri puta veći nego u Hrvatskoj.
The OECD average for the 25-64 year old graduate population (not only the young population) was 22% (in 1999), while for Croatia it was 11% (in 2001).
Među članicama OECD-a prosjek udjela stanovništva u dobi od 25 do 64 godine (ne samo mladog stanovništva) sa završenim tercijarnim obrazovanjem iznosio je 22% (u 1999), dok je za Hrvatsku bio 11% (u 2001).
Thus Croatia has only half the OECD share of tertiary completers because of the relatively low enrolment rate and low percentage of students that actually acquire degrees.
U odnosu prema prosječnom udjelu osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem u članicama OECD-a, Hrvatska ima samo polovicu njihova prosjeka, i to zbog razmjerno niskih stopa upisa i niskog postotka studenata koji uspješno završe studij.
THE SITUATION IN CROATIA
STANJE U HRVATSKOJ
It is difficult to make an unequivocal assessment of the Croatian educational system because Croatia has not participated in international assessments of education and literacy.
Teško je jednoznačno procijeniti kvalitetu hrvatskoga obrazovnog sustava jer Hrvatska nije sudjelovala u međunarodnim procjenama obrazovanja i pismenosti.
Even so, according to the OECD (2003) the considerable problems faced by the educational system can be cited with relative certainty: lack of emphasis on developing analytical and problem-solving abilities, very weak links between education and the professional world, and the non-development of lifelong learning.
Usprkos tome, prema OECD-u (2003) mogu se prilično sigurno navesti značajni problemi hrvatskoga obrazovnog sustava: nedostatak naglaska na razvoju sposobnosti analiziranja tema i rješavanja problema, vrlo slaba veza obrazovanja i područja rada te nerazvijenost cjeloživotnog učenja.
Although numerous education strategies have been proposed, they have neither been put into operation nor fully implemented, nor were any major reforms implemented at any level.
Iako su u Hrvatskoj bile predložene brojne strategije obrazovanja, one nisu provedene ni ostvarene, a značajnije reforme nisu poduzete ni na kojoj razini.
In Croatia, the current organization of the curriculum around subjects and teacher-dominated learning methods, with the focus on factual knowledge and passive learning, is not conducive to the development of the high-level technical, technological, and social competencies needed in a competitive economy.
Postojeća organizacija nastavnih planova i programa vezanih za pojedine predmete i načini podučavanja u kojima je težište stavljeno na činjenično znanje i pasivno učenje u Hrvatskoj ne omogućuju stjecanje visokorazvijenih tehničkih, tehnoloških i društvenih znanja, stručnosti i sposobnosti potrebnih u konkurentnom gospodarstvu.
There are too many compulsory subjects and not enough optional subjects.
Prevelik je broj obveznih predmeta, a nedovoljan broj izbornih.
There is a serious lack of flexibility and a low level of local capability for curriculum development.
Ozbiljan su nedostatak manjak fleksibilnosti i niska razina lokalnog utjecaja na razvoj nastavnih planova i programa.
A serious problem of elementary and secondary education is insufficient differentiation.
Velik je problem osnovnoga i srednjeg obrazovanja nedovoljna diferenciranost.
The curricula for higher elementary grades are designed to continue on into secondary school (gymnasium), and not for continuation of schooling in vocational or trade schools (even though only one fourth of all elementary school pupils go on to study in the gymnasiums).
Nastavni programi viših razreda osnovne škole oblikovani su za nastavak školovanja u gimnaziji, a ne za nastavak školovanja u obrtničkim i stručnim školama - iako školovanje u gimnaziji nastavlja samo četvrtina svih osnovnoškolaca.
Consequently, a great many primary school pupils suddenly find the primary school programme for the 7 th and 8 th grades too difficult, and the existing opportunities for internal differentiation are not sufficient.
Nastavni su programi neprimjereni većini učenika završnih razreda osnovne škole, a ne postoje dovoljne mogućnosti za internu diferencijaciju programa i učenja.
Accordingly, students who are very capable and motivated find subject teaching too easy, while those who are less competent and less motivated find it too difficult.
Zbog toga je za najsposobniji i najmotiviraniji dio učeničke populacije predmetna nastava prelagana, a za manje sposoban i manje motiviran dio njih je preteška.
Vocational education forces subject-specific specialization too early, while the curriculum is too narrowly focused on subject-specific skills, competencies, and attitudes.
Usmjeravanja u strukovno obrazovanje provode se prerano s obzirom na dob učenika, a nastavni je plan previše usmjeren na vještine, stručnosti i shvaćanja vezana za određeno zanimanje.
Further, links with the economic and social environment are generally very weak.
Nadalje, općenito su vrlo slabe veze s ekonomskim i socijalnim okruženjem.
Due to technological developments and structural changes in the Croatian economy there is no longer a need for most of the existing specializations (OECD, 2003).
Zbog tehnološkog razvoja i strukturalnih promjena u hrvatskom gospodarstvu više nema potrebe za većinom navedenih usmjerenja (OECD, 2003).
A considerable number of youths in Croatia drop out of secondary and higher educational institutions.
Priličan broj mladih u Hrvatskoj ispada iz srednjega i visokog obrazovanja, a i prosječno trajanje studija vrlo je dugačko.
High drop-out rates drive up the costs per graduate.
Visoka stopa ispadanja utječe na porast cijene obrazovnog programa po polazniku.
Croatia's tertiary system is so rigidly structured that institutions, faculties and students are unable to seize opportunities or adapt to change.
Hrvatski sustav tercijarnog obrazovanja ima tako rigidnu strukturu da obrazovne institucije, fakulteti i studenti ne mogu iskoristiti raspoložive prilike ili se prilagoditi promjenama.
One can say with relative assurance that the highly educated in Croatia have largely completed studies at university departments and academies that do not directly cater for the needs of a modern economy, and they often do not possess the vital and required knowledge and skill-sets for sought-after occupations.
S priličnom se sigurnošću može reći da su visokoobrazovane osobe u Hrvatskoj završile studij koji nije izravno usklađen s potrebama suvremenoga gospodarstva te da često ne posjeduju znanja i sposobnosti važne i nužne za zanimanja koja se traže na tržištu rada.
The number of those enrolled in tertiary education is relatively low.
Broj upisanih u tercijarno obrazovanje razmjerno je malen.
It increased from 18% of the relevant age-cohort in 1985 to 31% in 1998, which is still considerably lower than in old EU member states (averaging around 50%) and individual Central and East European (CEE) countries (averaging around 40%), although higher than in the most of the new EU members (averaging around 25%) (World Bank, 2002).
Povećao se s 18% populacije odgovarajuće dobi u 1985. godini na 31% u 1998. godini, što je još uvijek znatno niže od prosjeka u starim članicama EU (prosjek oko 50%) i u pojedinim tranzicijskim zemljama srednje i istočne Europe (prosjek oko 40%), ali je viši nego u većini novih članica EU (prosjek oko 25%) (World Bank, 2002).
The average duration of college/university study is very long.
Prosječno trajanje višega i visokog obrazovanja vrlo je dugačko.
The number of students who go on to earn degrees in relation to the number of students enrolled in the first year is less than 40%, while a large number of students discontinue their studies.
Broj diplomiranih studenata u odnosu prema broju upisanih u prvu godinu manji je od 40%, a velik broj studenata prekine studij.
The number of persons who graduated over the last decade increased from 8,000 in 1993 to almost 15,000 in 2002 (and the total number of students also grew considerably - from 69,000 to 116,000).
Broj osoba koje su diplomirale u posljednjem desetljeću povećao se s 8.000 u 1993. godini na gotovo 15.000 u 2002. godini (a znatno je povećan i ukupni broj studenata - sa 69.000 na 116.000).
The highest growth in graduates was recorded in the social sciences and liberal arts; such graduates accounted for almost 57% of the total number of graduates.
Najveći porast broja diplomiranih studenata zabilježen je u društvenim i humanističkim znanostima, te je njihov udio u ukupnom broju diplomiranih studenata povećan na gotovo 57%.
The proportion of graduates in the natural sciences also grew, but is still at the very low level of under 3% of the total number of graduates.
Povećan je i udio diplomiranih na području prirodnih znanosti, ali neznatno, manje od 3% ukupno diplomiranih.
The greatest decline was in the share of graduates in biotechnology, followed, to a somewhat lesser degree, by the medical and technical sciences, the percentage of which in the total number of graduates fell below 30.
Najviše je smanjen udio diplomiranih u biotehničkim znanostima, a malo manje u medicinskim i tehničkim, u kojima je udio u broju diplomiranih pao ispod 30%.
There are serious problems with the knowledge and skills of graduates in social sciences.
Posebno su ozbiljni problemi sa znanjem i stručnošću osoba diplomiranih na području društvenih znanosti.
There is a serious shortage of macro-economists, financial analysts, organizers and commodities- and securities-exchange operators, educated managers and entrepreneurs, international commodity and financial market experts, public administration experts, and lawyers specializing in labour and welfare law, the tax system, international law, etc. The reasons for these problems probably are caused by insufficient (or weak) links between the demand on the labour market and educational output.
Velik je nedostatak makroekonomista, financijskih analitičara, organizatora i upravitelja robnih i financijskih burzi, moderno obrazovanih voditelja i poduzetnika, stručnjaka za međunarodna robna i financijska tržišta, stručnjaka za javnu upravu, specijaliziranih pravnika za radno i socijalno pravo, porezni sustav, međunarodno pravo i dr.vii Razlog tih problema vjerojatno je nedovoljna (ili slaba) povezanost zahtjeva tržišta rada i sadržaja obrazovnih programa.
The most dynamic sector of education systems in the world, adult and life-long education, is almost completely neglected in Croatia.
Najdinamičniji sektor obrazovnog sustava u svijetu - obrazovanje odraslih i cjelozivotno učenje, u Hrvatskoj je gotovo posve zapostavljeno.
It is underdeveloped, as far as the coverage of attendees, the number of specialized institutions, and specialized staff are concerned, and it is insufficiently regulated by law.
Ono je nerazvijeno u smislu obuhvata polaznika, broja specijaliziranih ustanova i stručnog osoblja, a i nedovoljno je regulirano zakonom.
In Croatia only 0.2 % of persons over 35 years old participate in one of the adult learning programs, while the EU average for the same age group is 7% (ILO, 2002).
U Hrvatskoj samo 0,2% osoba starijih od 35 godina sudjeluje u programima obrazovanja odraslih, dok je taj prosjek za istu dobnu skupinu u EU 7% (ILO, 2002).
No (serious) campaign has been launched yet to motivate and explain the concept and the need for life-long learning among the population due to relatively weak information and developmental infrastructure.
U Hrvatskoj nema (ozbiljne) kampanje koja bi motivirala stanovništvo i objasnila koncept i potrebu cjeloživotnog obrazovanja, ponajviše zbog slabih informacija i nerazvijene infrastrukture.
The required infrastructure is undersized and some elements of the infrastructure simply do not exist, are yet to be built.
Ta je infrastruktura u Hrvatskoj premalena, što znači da neki elementi infrastrukture jednostavno ne postoje ili ih tek treba izgraditi.
Croatia's education system, is slowly making the transition from a system that favoured rote-learning, discipline, and lecturing to a system that fits the needs of a democracy with a globally integrated freemarket that needs problem-solving skills, creativity, communication skills, and flexibility.
Hrvatski obrazovni sustav polako prelazi iz sustava koji je preferirao pamćenje činjenica, disciplinu i klasične nastavne metode na sustav koji odgovara potrebama demokracije s globalno integriranim slobodnim tržištem koje traži vještine rješavanja problema, kreativnost, komunikacijske vještine i fleksibilnost.
It should not be neglected that in Croatia some analyses and changes in education system have been madeviii.
Ne smije se zanemariti činjenica da su u Hrvatskoj napravljene određene analize i ostvarene neke promjene obrazovnog sustava.
The Croatian National Observatory is active in vocational and educational training and adult learning and tries to organise all stakeholders (Government, interested ministries, regional and local bodies and social partners) in providing a modern, quality, and affordable education.
™ Također, Nacionalni opservatorij-Hrvatska aktivan je u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, cjeloživotnom učenju te nastoji organizirati sve sudionike (državu, mjerodavna ministarstva, regionalna i lokalna tijela i socijalne partnere) u osiguranju suvremenoga, kvalitetnog i dostupnog obrazovanja.
Through the diffusion of new technologies and globalisation, industrial economies are being transformed into knowledge-economies accompanied by increased international competition.
Širenjem novih tehnologija i globalizacijom gospodarstva razvijenih industrijskih zemalja pretvaraju se u gospodarstva utemeljena na znanju i praćena sve većom međunarodnom konkurencijom.
The important aspects of national economic competitiveness are the skill level and knowledge of the labour force.
Važan dio konkurentnosti nacionalnoga gospodarstva jest razina znanja i stručnosti radnika.
The Croatian labour force does not have the knowledge and skills required for a modern competitive economy, and the education and training systems have not yet taken adequate steps to remedy this situation.
Hrvatska radna snaga nema potrebna znanja i sposobnosti koje traži suvremeno konkurentno gospodarstvo, a u sustavima obrazovanja i osposobljavanja nisu provedene potrebne mjere za ublažavanje tog stanja.
Possible accession to the EU puts further onus on Croatia to concentrate on its education system.
Moguće pristupanje Uniji postavlja Hrvatskoj daljnje zahtjeve za poboljšanjem obrazovnog sustava.
The Croatian workforce should move towards knowledge-based industries and jobs and innovation-driven economic growth, and workers should be able to change jobs quickly, manage themselves and others, and engage in continuous learning.
Hrvatska radna snaga mora se preusmjeriti na industriju i poslove utemeljene na znanju te na gospodarski rast potaknut inovacijama, a zaposleni trebaju biti sposobni brzo mijenjati radna mjesta, upravljati sobom i radnom okolinom te sudjelovati u cjeloživotnom učenju.
Students and employees should learn to work together by developing a team spirit and appropriate social behaviour while at the same time allowing their individual preferences and talents to develop.
Učenici, studenti i zaposlenici trebaju naučiti raditi zajedno, razvijajući timski duh i odgovarajuće socijalno ponašanje te dopuštajući istodobno razvoj osobnih sklonosti i talenata.
Based on different surveys and studies by the World Bank (especially Berryman and Drabek, 2002) and OECD (2003) and comparisons with other European countries' education systems, we would like to propose the following recommendations:
Na temelju različitih istraživanja i studija Svjetske banke (posebice Berryman i Drabek, 2002) i OECD-a (2003) te usporedbe s obrazovnim sustavima drugih europskih zemalja, donosimo sljedeće preporuke.
It is important to increase the ability to learn, develop students' capability to manage themselves and others, build communication and technical/ICT skills, and reduce the emphasis on rote-learning.
Reformu nastavnog plana i programa trebali bi pratiti novi udžbenici, priručnici za nastavnike i nastavni materijali, promjene nastavnih metoda i novi načini mjerenja obrazovnih rezultata.
Curricular reform should be accompanied by new textbooks, teacher guides and learning materials, changes in teaching methods, and new measures of learning outcomes.
Usto, odabir i osposobljavanje za zanimanja strukovnog obrazovanja treba pomaknuti u više razrede i proširiti krug specijalizacije.
The systematic analysis, disburdening and modernization of educational curricula and programs are essential.
Nužno je sustavno analizirati, rasterećivati i osuvremenjivati nastavne planove i programe.
• Management of the education system should be decentralized, i.e. budgeting, personnel, and curricula, should be within the purview of the schools and local governments and universities instead of the Ministry.
• Decentralizirati upravljanje obrazovnim sustavom, tj. za financiranje, zapošljavanje, nastavni plan i program zadužiti škole, lokalnu vlast i sveučilišta, a ne Ministarstvo.
At the same time, schools and local governments must build the capacity to manage their schools effectively.
Istodobno, škole i lokalna tijela vlasti trebali bi razviti upravljačke sposobnosti za učinkovito vođenje škola.
Schools and universities should be responsible and accountable for their results and their performance should be measured by the success in the implementation of reforms.
Škole i sveučilišta trebali bi biti odgovorni za rezultate, a njihovi bi se rezultati trebali mjeriti kao pokazatelj uspjeha provedbe reformi.
Increasing expenditures for education without an adequate rise in the accountability of those institutions will not provide expected results.
Povećani rashodi za obrazovanje bez odgovarajućega pratećeg povećanja odgovornosti neće dati željene rezultate.
Thus, the Government (Ministry) should set standards and hold schools accountable for learning outcomes, e.g. reading comprehension, information and communication technology skills, and give the schools and universities freedom to use their own methods to produce them.
Stoga Ministarstvo treba utvrditi standarde i škole smatrati odgovornima za obrazovne rezultate (npr. za razumijevanje pročitanog teksta, kompjutorske vještine itd.) te školama i sveučilištima dati slobodu da to ostvare.
This will require nationally written, administered, and graded learning assessments.
To će na nacionalnoj razini zahtijevati utvrđivanje i uvođenje kriterija za pojedinu razinu obrazovanja.
These include quality assurance through mechanisms such as accreditation and impartial information about public and private institutions relevant to consumer choice.
To podrazumijeva osiguravanje kvalitete mehanizmima odobravanja suglasnosti i nepristranog informiranja o javnim i privatnim ustanovama važnim za korisnikovu mogućnost izbora.
• It will be necessary to raise the enrollment quotas for specific majors in the natural and technical sciences, and increase the efficiency of studies so that the largest possible number of enrolled students complete their studies.
• Povećati upisne kvote za određene programe prirodnih i tehničkih znanosti te povečati učinkovitost studija kako bi što veći broj studenata završio studij.
Curricula in universities should also be reformed to increase links with the needs of the economy, and dialogue and cooperation between the private sector and universities should be greatly intensified.
Trebalo bi reformirati nastavni plan i program na sveučilištima i više ga približiti potrebama gospodarstva, a potrebno je znatno poboljšati dijalog i suradnju sveučilišta i privatnog sektora.
• Higher tuition fees could contribute to shorter average periods of study, and to greater fairness, because in this manner taxpayers, among whom there are those with lower incomes, would not bear the costs of educating persons whose future earnings will be higher than average.
• Povečanje školarina moglo bi pridonijeti kraćem prosječnom razdoblju studiranja, ali i većoj pravednosti, jer na taj način porezni obveznici, među kojima je mnogo osoba s nižim dohocima, ne bi snosili troškove školovanja osoba čiji će dohoci u budućnosti biti viši od prosjeka.
• In conjunction with radical reforms of curriculum, materials, and pedagogy, Croatia will need vigorously to train existing and new teachers including imparting new teaching methods, use of teaching materials, and testing methodology.
• U sklopu korjenitih promjena nastavnog plana i programa, materijala i pedagoških metoda Hrvatska će morati provoditi intenzivno usavršavanje več zaposlenih i novih nastavnika, uvoditi nove nastavne metode, nastavne materijale i metodologiju testiranja.
Teachers should be required to receive life-long training on teaching skills and methods, use of information and communication technology, and subject matter.
Učitelji i nastavnici trebali bi se obvezatno cjeloživotno usavršavati i osposobljavati za nastavne metode i postupke, te za korištenje informatičke i komunikacijske tehnologije, kao i proširivati znanja iz svog predmeta.
The training should be interactive, with teachers sharing ideas and experiences.
Ti bi programi usavršavanja i osposobljavanja trebali biti interaktivni tako da učitelji i nastavnici međusobno izmjenjuju ideje i iskustva.
i Here we refer to the labor force in the broader sense of a human resource, i.e. the employed and unemployed and inactive persons who can potentially be activated and employed.
i Mislimo na radnu snagu u širem smislu kao na ljudski resurs, odnosno na zaposlene i nezaposlene te na neaktivne osobe koje se potencijalno mogu aktivirati i zaposliti.
ii One should be aware that the concept of human capital is broader than just the formal education of a population and its employees, because it should encompass all knowledge and skills acquired informally and, under the broadest definition, investments in health.
ii Pojam ljudskog kapitala širi je od samog formalnog obrazovanja stanovništva i zaposlenih jer bi trebao uključivati i sva znanja i vještine stečene neformalnim putem, pa čak, u najširoj definiciji, i investicije u zdravlje.
The level of human capital need not be the same as the average level of formal education.
Stoga razina ljudskog kapitala ne mora biti jednaka prosječnoj razini formalnog obrazovanja.
According to numerous OECD and World Bank sources, in many South American countries there is a high proportion of lawyers and literature and philosophy professors among their educated population, while in the Scandinavian countries there are many persons studying electronics, information technology, management, etc. (Blomstrom and Meller, 1991).
Prema više izvora OECD-a i Svjetske banke, u mnogim zemljama Južne Amerike velik je broj i visok udio pravnika, profesora književnosti i filozofije u ukupnom broju upisanih i diplomiranih studenata, dok je u skandinavskim zemljama mnogo osoba koje studiraju elektrotehniku, informatiku, menedžment i sl.