natgillin/translations-raw huggingface dataset:
IP/17/16
IP/17/16
Brussels, 23 June 2017
Bruxelles, 23. lipnja 2017.
Today the European Commission is proposing to invest €2.7 billion in 152 key transport projects that support competitive, clean and connected mobility in Europe.
Europska komisija danas predlaže ulaganja od 2,7 milijardi eura u 152 ključna projekta u području prometa kojima se podupire konkurentna, čista i povezana mobilnost u Europi.
In doing so, the Commission is firmly delivering on its Investment Plan for Europe and on Europe's connectivity including the recent "Europe on the Move" agenda.
Time Komisija odlučno radi na ostvarivanju Plana ulaganja za Europu i povezanosti Europe, uključujući nedavni program Europa u pokretu.
Selected projects will contribute to modernising rail lines, removing bottlenecks and improving cross-border connections, installing alternative fuel supply points, as well as implementing innovative traffic management solutions.
Odabrani projekti pridonijet će modernizaciji željezničkih linija, uklanjanju uskih grla i poboljšanju prekograničnih veza, uvođenju mjesta opskrbe alternativnim gorivima te primjeni inovativnih rješenja za upravljanje prometom.
This investment is made under the Connecting Europe Facility, the EU's financial mechanism supporting infrastructure networks, and will unlock €4.7 billion of public and private co-financing.
Riječ je o ulaganju iz Instrumenta za povezivanje Europe, financijskog mehanizma EU-a za potporu infrastrukturnim mrežama, kojim će se potaknuti 4,7 milijardi eura javnog i privatnog sufinanciranja.
Such investment will not only modernise Europe's transport network but also stimulate the economic activity and spur job creation.
Tim ulaganjem neće se samo modernizirati europska prometna mreža, već će se i potaknuti gospodarska aktivnost te otvaranje radnih mjesta.
This year, out of the total €2.7 billion, the Commission is allocating €1.8 billion for the 15 Member States eligible for support from the Cohesion Fund[1] in order to further bridge infrastructure disparities.
Ove godine Komisija iz ukupnog iznosa od 2,7 milijardi eura dodjeljuje 1,8 milijardi eura 15 država članica koje ispunjuju uvjete za potporu iz Kohezijskog fonda [1] radi dodatnog smanjenja infrastrukturnih razlika.
This new wave of investment focuses on clean, innovative and digital projects to modernise Europe's transport network.
Novi val ulaganja usmjeren je na čiste, inovativne i digitalne projekte za modernizaciju europske prometne mreže.
Today we are one step closer to a true Transport Union, serving the needs of citizens, stimulating the economy and creating jobs.
Danas smo korak bliže istinskoj prometnoj uniji te istodobno ispunjujemo potrebe građana, potičemo gospodarstvo i otvaramo radna mjesta.
Looking ahead, I am inviting stakeholders to make best use of the remaining funds, using blending to maximise impact and leverage all possible resources."
Pozivam dionike da ubuduće na najbolji mogući način upotrijebe preostala sredstva i da se koriste kombiniranim financiranjem radi maksimalnog učinka i iskorištavanja svih dostupnih sredstava.
Selected projects are mostly concentrated on the strategic sections of Europe's transport network (the "core network") to ensure the highest EU added-value and impact.
Odabrani projekti uglavnom su usmjereni na strateške dionice europske prometne mreže („osnovna mreža”) da bi se osigurali najviši učinak i dodana vrijednost za EU.
The largest part of the funding will be devoted to developing the European rail network (€1.8 billion), decarbonising and upgrading road transport and developing Intelligent Transport Systems (€359.2 million) and deploying Air Traffic Management (ATM) systems (€311.3 million).
Najveći dio sredstava upotrijebit će se za razvoj europske željezničke mreže (1,8 milijardi eura), dekarbonizaciju i modernizaciju cestovnog prometa, razvoj inteligentnih prometnih sustava (359,2 milijuna eura) te uvođenje sustava upravljanja zračnim prometom (ATM) (311,3 milijuna eura).
Selected actions include flagship initiatives such as the upgrade of the over 100 km-long Białystok-Ełk rail section in Poland; modernisation of ATM systems in EU Member States; full expansion of the Karawanken road tunnel linking Slovenia and Austria; development of a high-speed electric vehicle charging network across Sweden, Denmark, Germany, France, the United Kingdom and Italy.
Odabrane mjere uključuju vodeće inicijative kao što su modernizacija poljske željezničke dionice Białystok-Ełk dulje od 100 km, modernizacija sustava ATM-a u državama članicama EU-a, puno proširenje cestovnog tunela Karawanke koji povezuje Sloveniju i Austriju, razvoj mreža za brzo punjenje električnih vozila u Švedskoj, Danskoj, Njemačkoj, Francuskoj, Ujedinjenoj Kraljevini i Italiji.
All projects were selected for funding via competitive calls for proposals launched on 13 October 2016.
Svi projekti odabrani su za financiranje u okviru konkurentnih poziva na podnošenje prijedloga od 13. listopada 2016.
349 applications accounting for a total of nearly €7.5 billion of requested co-funding were received.
Zaprimljeno je 349 prijava koje zajedno čine gotovo 7,5 milijardi eura zatraženog sufinanciranja.
This allowed the Commission to select the best projects, while guaranteeing a balanced distribution geographically and between transport modes.
Zahvaljujući tome Komisija je mogla odabrati najbolje projekte i zajamčiti ravnomjernu raspodjelu s obzirom na zemljopisni položaj i različite vrste prijevoza.
The EU's financial contribution is made in the form of grants, with a co-financing rate between 10% and 50% of the project's eligible costs, depending on its type and the call (up to 85% under the Cohesion envelope).
Financijski doprinos EU-a daje se u obliku bespovratnih sredstava, za koje je stopa sufinanciranja između 10 % i 50 % prihvatljivih troškova projekta, ovisno o njegovoj vrsti i pozivu (do 85 % u okviru kohezijske omotnice).
The EU Member States represented in the Connecting Europe Facility Coordination Committee must now formally approve the proposed funding decision at their meeting on 6 July 2017.
Države članice EU-a zastupljene u Koordinacijskom odboru Instrumenta za povezivanje Europe sad moraju službeno odobriti predloženu odluku o financiranju na sastanku 6. srpnja 2017.
Adoption of the formal Decision by the Commission is expected for the end of July 2017.
Donošenje službene odluke Komisije očekuje se krajem srpnja 2017.
The Commission's Innovation and Networks Executive Agency (INEA) will then prepare and sign grant agreements with the beneficiaries of the individual projects in the second half of 2017.
Nakon toga Komisijina Izvršna agencija za inovacije i mreže (INEA) sastavit će i potpisati ugovore za dodjelu bespovratnih sredstava s korisnicima pojedinačnih projekata u drugoj polovini 2017.
Under the Connecting Europe Facility (CEF), €23.2 billion is available from the EU's 2014-2020 budget to co-fund TEN-T projects in the EU Member States.
U okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) iz proračuna EU-a za razdoblje od 2014. do 2020. dostupno je 23,2 milijarde eura za sufinanciranje projekata TEN-T u državama članicama EU-a.
Of this amount, €11.3 billion is reserved for projects in Member States eligible for the Cohesion Fund.
Od toga je 11,3 milijarde eura namijenjeno projektima u državama članicama koje ispunjuju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda.
Since 2014, the first programming year under the CEF, three waves of calls for proposals have been launched (in 2014, 2015 and 2016).
Od 2014., prve programske godine u okviru CEF-a, triput su pokrenuti pozivi na podnošenje prijedloga (2014., 2015. i 2016.).
So far, following the 2014 and 2015 calls, grant agreements were signed for 452 projects.
Nakon poziva 2014. i 2015. dosad su potpisani ugovori za dodjelu bespovratnih sredstava za 452 projekta.
These projects currently receive co-funding from the CEF programme for a total amount of €18.7 billion.
Ti se projekti trenutačno sufinanciraju iz programa CEF-a u ukupnom iznosu od 18,7 milijardi eura.
The 2016 call will help reach 92% of the total CEF Transport budget, for a total investment of € 41.6 billion in the EU economy.
Pozivom iz 2016. iskoristit će se 92 % ukupnog proračuna CEF-a za promet, čime će se u gospodarstvo EU-a ukupno uložiti 41,6 milijardi eura.
Another CEF Blending call launched in February 2017 is open for transport infrastructure projects.
U veljači 2017. pokrenut je još jedan poziv CEF-a za kombiniranje koji je otvoren za projekte u području prometne infrastrukture.
Along with the European Fund for Strategic Investments (EFSI) and the European Structural and Investment Funds (ESIF), the CEF plays a major role in bridging the investment gap in Europe, which is one of the Commission's top priorities.
CEF s Europskim fondom za strateška ulaganja (EFSU) i europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) ima važnu ulogu u premošćivanju investicijskog jaza u Europi, što je jedan od glavnih prioriteta Komisije.
Proposed list of selected projects under the 2016 CEF call
Predloženi popis odabranih projekata u okviru poziva CEF-a iz 2016.
Fact sheet: Third call of the CEF Programme
Informativni članak: Treći poziv programa CEF-a
Country factsheets
Informativni članci o pojedinačnim državama
Connecting Europe Facility
Instrument za povezivanje Europe
European Commission - Directorate-General for Mobility and Transport
Europska komisija – Glavna uprava za mobilnost i promet
INEA - Innovation and Networks Executive Agency
INEA – Izvršna agencija za inovacije i mreže
[1] For the 2014-2020 period, Cohesion Fund support concerns Bulgaria, Croatia, Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Greece, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Portugal, Romania, Slovakia and Slovenia.
[1] Za razdoblje 2014.–2020. potpora Kohezijskog fonda odnosi se na Bugarsku, Hrvatsku, Cipar, Češku, Estoniju, Grčku, Mađarsku, Latviju, Litvu, Maltu, Poljsku, Portugal, Rumunjsku, Slovačku i Sloveniju.
IP/17/1729
IP/17/1729
Brussels, 26 June 2017
Bruxelles, 26. lipnja 2017.
The Juncker Commission has made the fight against tax avoidance, money laundering and terrorism financing one of its priorities.
Junckerova Komisija uvrstila je borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza, pranja novca i financiranja terorizma u svoje prioritete.
Today, the Fourth Anti-Money Laundering Directive enters into force.
Četvrta direktiva o borbi protiv pranja novca danas stupa na snagu u državama članicama.
It strengthens the existing rules and will make the fight against money laundering and terrorism financing more effective.
Njome se postrožuju važeća pravila, čime će se povećati djelotvornost borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma.
It also improves transparency to prevent tax avoidance.
Povećava se i transparentnost da bi se spriječilo izbjegavanje plaćanja poreza.
This entry into force comes as discussions with the European Parliament and the Council on extra measures further reinforcing the Directive are already at an advanced stage.
U trenutku stupanja na snagu Direktive već su uznapredovali pregovori s Europskim parlamentom i Vijećem o dodatnim mjerama kojima će se ona pojačati.
Today the Commission also publishes a report which will support Member State authorities in better addressing money laundering risks in practice.
Komisija je danas objavila i izvješće koje će tijelima država članica biti podrška za uspješniju borbu protiv pranja novca u praksi.
As required by the new directive, the Commission assessed the money laundering and terrorist financing risks of different sectors and financial products.
U skladu sa zahtjevima iz nove direktive Komisija je procijenila rizike u pogledu pranja novca i financiranja terorizma u različitim sektorima i financijskim proizvodima.
The report published today identifies the areas most at risk and the most widespread techniques used by criminals to launder illicit funds.
U danas objavljenom izvješću navode se područja koja su najizloženija riziku i metode kojima se kriminalci najčešće služe za pranje nezakonito stečenih financijskih sredstava.
Today's stronger rules are a big step forward but we now need quick agreement on the further improvements the Commission proposed last July."
Donošenjem postroženih pravila ostvarili smo velik napredak, no potreban je i brz dogovor o daljnjim poboljšanjima koja je Komisija predložila u srpnju prošle godine.
The new rules as of today are crucial to closing further loopholes.
Pravila koja od danas vrijede ključna su za uklanjanje preostalih zakonskih propusta.
I urge all Member States to put them in place without delay: lower standards in one country will weaken the fight against money laundering and terrorist financing across the EU.
Potičem sve države članice da ih odmah provedu jer će niži standardi u jednoj zemlji oslabiti borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma u cijelom EU-u.
I also call for quick agreement on the further revisions proposed by the Commission following the "Panama Papers" to increase transparency of beneficial ownership."
Pozivam i na brzi dogovor o daljnjim izmjenama koje je Komisija predložila nakon objave „Dokumenata iz Paname” kako bi se povećala transparentnost stvarnog vlasništva.
Strengthening the existing rules
Postroživanje važećih pravila
The Fourth Anti-Money Laundering reinforces the existing rules by introducing the following changes:
Četvrta direktiva o borbi protiv pranja novca postrožuje važeća pravila uvođenjem sljedećih izmjena:
reinforcing the risk assessment obligation for banks, lawyers, and accountants;
obveza procjene rizika za banke, pravnike i računovođe postaje stroža
etting clear transparency requirements about beneficial ownership for companies.
uspostavljaju se jasni zahtjevi transparentnosti u pogledu stvarnog vlasništva nad poduzećima.
This information will be stored in a central register, such as commercial registers, and will be available to national authorities and obliged entities
Te će se informacije pohraniti u jednom središnjem registru, primjerice u sudskom registru, koji će biti dostupan nacionalnim nadležnim tijelima i obveznicima
facilitating cooperation and exchange of information between Financial Intelligence Units from different Member States to identify and follow suspicious transfers of money to prevent and detect crime or terrorist activities;
olakšava se suradnja i razmjena informacija među financijsko-obavještajnim jedinicama iz različitih država članica u svrhu otkrivanja i praćenja sumnjivih prijenosa novca kako bi se spriječile i otkrile kriminalne i terorističke aktivnosti
establishing a coherent policy towards non-EU countries that have deficient anti-money laundering and counter-terrorist financing rules;
uspostavlja se dosljedna politika prema trećim zemljama koje imaju manjkava pravila protiv pranja novca i financiranja terorizma
reinforcing the sanctioning powers of competent authorities.
jačaju se ovlasti kažnjavanja koje imaju nadležna tijela.
In July 2016, the Commission adopted a proposal to further reinforce these EU rules on anti-money laundering to counter terrorist financing and increase transparency about who really owns companies and trusts.
Komisija je u srpnju 2016. donijela prijedlog o daljnjem postroživanju pravila EU-a za borbu protiv pranja novca radi suzbijanja financiranja terorizma te povećanja transparentnosti u pogledu pravih vlasnika poduzeća i trustova.
The Commission calls on the European Parliament and the Council to finalise this legislative work as soon as possible, so the new rules can enter into force quickly.
Komisija poziva Europski parlament i Vijeće da što prije završe taj zakonodavni posao kako bi nova pravila ubrzo stupila na snagu.
Building on the Fourth Anti-Money Laundering Directive, these new rules will create a robust EU anti-money laundering framework.
Nadopunjujući Četvrtu direktivu o borbi protiv pranja novca, ta će nova pravila činiti snažan okvir EU-a za borbu protiv pranja novca.
Improving the risk assessment across the internal market
Poboljšanje procjene rizika na cijelom unutarnjem tržištu
The Supranational Risk Assessment Reportis a tool to help Member States identify, analyse and address money laundering and terrorist financing risks.
Nadnacionalno izvješće o procjeni rizika alat je kojim se državama članicama pomaže da otkriju i prouče rizike od pranja novca i financiranja terorizma te da poduzmu protumjere.
It analyses the risks in the financial and non-financial sector and looks also into newly emerging risks such as virtual currencies or crowdfunding platforms.
Proučavaju se rizici u financijskom i nefinancijskom sektoru te se razmatraju i novonastali rizici poput virtualnih valuta i platformi za skupno financiranje.
The report includes:
Izvješće uključuje:
an extensive mapping of risks per relevant area and a list of the means more frequently used by criminals to launder money.
opširan pregled rizika po relevantnim područjima i popis metoda kojima se kriminalci češće služe za pranje novca
recommendations to Member States how to address identified risks appropriately, for example by putting more emphasis on risk analysis or supervisory actions on specific activities.
preporuke državama članicama za pravilno uklanjanje utvrđenih rizika, primjerice intenzivnijom analizom rizika ili uvođenjem nadzornih mjera za određene aktivnosti.
Finally the Commission also commits to examining options to enhance the operation and cross-border cooperation of Financial Intelligence Units.
Naposljetku i Komisija preuzima obvezu proučavanja mogućnosti za poboljšavanje rada i prekogranične suradnje financijsko-obavještajnih jedinica.
On the 4th Anti-Money Laundering Directive
Četvrta direktiva o borbi protiv pranja novca
The Member States should have notified the transposition of the 4th Anti-Money Laundering Directive by today, 26 June 2017.
Države članice trebale su do danas, 26. lipnja 2017., obavijestiti o prenošenju Četvrte direktive o borbi protiv pranja novca.
The European Commission will now check the state of the transposition and follow up swiftly with Member States in case they have not taken the necessary measures yet.
Europska komisija sada počinje provjeravati prenošenje te će se brzo obratiti državama članicama ako još nisu poduzele potrebne mjere.
On the Supranational Risk Assessment Report
Nadnacionalno izvješće o procjeni rizika
The Commission will continue reviewing the evolution of Anti-Money Laundry/Counter Financing Terrorism risks and will issue a new assessment of those risks at the latest by June 2019 and every two years thereafter.
Komisija će nastaviti pratiti razvoj rizika u području borbe protiv pranja nova i financiranja terorizma te će najkasnije do lipnja 2019. objaviti novu procjenu tih rizika, što će potom činiti svake dvije godine.
In July 2016, the Commission presented a proposal to better counter the financing of terrorism and to ensure increased transparency of financial transactions following the so-called "Panama Papers" revelations (IP/16/2380).
Komisija je u srpnju 2016. predstavila prijedlog za bolje suzbijanje financiranja terorizma i osiguravanje veće transparentnosti financijskih transakcija nakon otkrića iz takozvanih „Dokumenata iz Paname” (IP/16/2380).
These amendments aim at ensuring a high level of safeguards for financial flows from high-risk third countries, enhancing the access of Financial Intelligence Units to information, including centralised bank account registers, and tackling terrorist financing risks linked to virtual currencies and pre-paid cards.
Cilj je tih izmjena osigurati visoku razinu zaštitnih mjera usmjerenih na financijske tokove iz visokorizičnih trećih zemalja, poboljšati pristup financijsko-obavještajnih jedinica informacijama, uključujući centraliziranim registrima bankovnih računa, te suzbiti rizike od financiranja terorizma povezane s virtualnim valutama i karticama s unaprijed uplaćenim sredstvima.
The proposal is currently in negotiations in the Council and the European Parliament and is expected to be adopted in the course of 2017.
Vijeće i Europski parlament trenutačno pregovaraju o prijedlogu te se njegovo donošenje očekuje tijekom 2017.
4th Anti-Money Laundering Directive and Funds Transfer Regulation
Četvrta direktiva o borbi protiv pranja novca i Uredba o prijenosu novčanih sredstava
The Supranational Risk Assessment Report
Nadnacionalno izvješće o procjeni rizika
The Staff Working Document on Financial Intelligence Units
Radni dokument službi Komisije o financijsko-obavještajnim jedinicama
Amended 4th Anti-Money Laundering Directive
Izmijenjena Četvrta direktiva o borbi protiv pranja novca
IP/17/1732
IP/17/1732
Today, the new rules on cross-border insolvency proceedings, proposed by the Commission in 2012 and adopted by the EU legislators in 2015, will enter into force throughout the European Union.
Danas se u cijeloj Europskoj uniji počinju primjenjivati nova pravila o prekograničnim postupcima u slučaju nesolventnosti, koja je Komisija predložila 2012. te su ih 2015. donijeli zakonodavci EU-a.
The new rules aim at facilitating debt recovery in cross-border insolvency proceedings.
Novim se pravilima nastoji olakšati naplata dugova u prekograničnim postupcima u slučaju nesolventnosti.
They will make it easier for businesses to restructure and for creditors to get their money back, by ensuring that collective procedures for cross-border debt recovery are effective and efficient.
Njima će se olakšati restrukturiranje poduzeća i povrat novca za vjerovnike osiguravanjem učinkovitih i djelotvornih kolektivnih postupaka za prekograničnu naplatu duga.
The Regulation focuses on resolving the conflicts of jurisdiction and laws in cross-border insolvency proceedings.
Uredba je usmjerena na rješavanje sukoba nadležnosti i zakona u prekograničnim postupcima u slučaju nesolventnosti.
It also ensures the recognition of insolvency-related judgments across the EU.
Njome se osigurava i priznavanje sudskih odluka u vezi s nesolventnošću diljem EU-a.
European Commission First Vice-President Timmermans said:""In a real internal market businesses who need to restructure should not be hampered by conflicts over which national rules apply, nor should national borders be an obstacle for creditors to recover their claims.
Prvi potpredsjednik Europske komisije Timmermans izjavio je: Na pravom unutarnjem tržištu sukobi nadležnosti nacionalnih pravila ne bi smjeli stvarati poteškoće poduzećima koja se moraju restrukturirati, a državne granice ne bi smjele biti prepreke vjerovnicima pri povratu potraživanja.
These new rules will support companies and investment through increased legal certainty.
Novim pravilima pružit će se podrška poduzećima i ulaganjima zahvaljujući većoj pravnoj sigurnosti.
We will need to go further and adopt common EU rules to make sure companies restructure early, as already proposed by the Commission."
Morat ćemo ići i korak dalje te donijeti zajednička pravila na razini EU-a kako bi se poduzeća mogla rano restrukturirati, u skladu s postojećim prijedlogom Komisije.
With the proposed new rules on restructuring and second chances, the insolvency framework will remove barriers for investments and support honest entrepreneurs."
Predloženim novim pravilima za restrukturiranje i pružanje druge prilike u okviru zakonodavstva o nesolventnosti uklanjaju se prepreke ulaganjima i pruža potpora poštenim poduzetnicima.
Key features of the new rules
Glavne značajke novih pravila
Wider scope: The new rules apply to a wider range of national restructuring proceedings.
Šire područje primjene: Nova pravila primjenjuju se na širi raspon nacionalnih postupaka restrukturiranja.
Certain modern and efficient types of national restructuring proceedings were not covered by the old set of rules, meaning that they could not be used in cross-border cases.
Određene suvremene i učinkovite vrste nacionalnih postupaka restrukturiranja nisu bile obuhvaćene starim pravilima što znači da ih se nije moglo primjenjivati u prekograničnim slučajevima.
It will now be possible to use the modern national restructuring proceedings to rescue businesses or recover money from debtors in other EU countries.
Sada će biti moguće koristiti se suvremenim nacionalnim postupcima restrukturiranja za spašavanje poduzeća ili povrat novca od dužnika u drugim državama članicama EU-a.