natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The issue of the treatment of the Homeland War, the war-crimes trials relating to the Croatian army and the associated issue of cooperation with the ICTY and the attitude of Croatia to the other countries of former Yugoslavia became during the last decade key political issues that determine the great majority of other political issues in Croatia (Bagić, 2006).
Pitanje Domovinskog rata, suđenja za ratne zločine hrvatskim braniteljima i s tim povezano pitanje suradnje s Međunarodnim sudom za ratne zločine na području bivše Jugoslavije te odnosa Hrvatske prema ostalim zemljama bivše Jugoslavije ključna su politička pitanja tijekom posljednjeg desetljeća koja određuju većinu drugih političkih pitanja u Hrvatskoj (Bagić, 2006).
It is these political matters that constitute the political dimension of Croatian association with the EU and these often produce (or produced until quite recently) disputes between Croatia and the EU.
Upravo ta politička pitanja čine i političku dimenziju hrvatskog pridruživanja EU te na njima dolazi (ili je barem donedavno dolazilo) do čestih sporova između Hrvatske i EU.
Hence it is justified to assume that these questions will be a potential rival to the utilitarian explanation for (lack of) support for entry into the EU, as well as an occasion for a possible rationalisation via general expectations.
Stoga se s pravom moglo pretpostaviti da će upravo ta pitanja biti potencijalni konkurent utilitarističkom objašnjenju (ne)potpore ulasku u EU, ali i povod eventualnoj racionalizaciji općih očekivanja.
It is a fact that on the basis of concrete expectations it is not possible accurately to predict support for EU accession, and their predictiveness is the same as the predictiveness that the political viewpoints have, which leads to the conclusion that the utilitarian model of explanation is equally as valid as that based on political viewpoints.
Činjenica da se na temelju konkretnih očekivanja relativno slabo može predvidjeti potpora ulasku u EU te da je njihova prediktivnost jednaka prediktivnosti koju imaju ispitivani politički stavovi upućuje na zaključak da je utilitaristički model objašnjenja podjednako valjan kao i model utemeljen na političkim shvaćanjima.
This in turn suggests that a decision about EU accession from the perspective of Croatian citizens, much more than a cold and rational decision based on an analysis of losses and gains, should be seen as a very complex social and political phenomenon through which various aspects of the current social, political and economic reality of Croatia are refracted.
Takav rezultat upućuje na zaključak da je odluka o ulasku u EU iz perspektive hrvatskih građana mnogo više od hladne racionalne odluke utemeljene na analizi troškova i koristi te se pokazuje izrazito složenim društveno-političkim fenomenom kroz koji se prelamaju različiti aspekti aktualne društvene, političke, gospodarske i socijalne stvarnosti Hrvatske.
* The authors would like to thank the anonymous reviewers for their helpful suggestions as well as Katarina Ott for her committed efforts to make this paper more readable and understandable.
* Autori zahvaljuju anonimnim recenzentima na korisnim sugestijama, a pogotovo urednici na uloženim naporima kako bi tekst bio čitljiviji i razumljiviji.
The authors contributed equally to the paper and are given in alphabetical order
Autori su jednako pridonijeli nastanku rada, te su navedeni abecednim redom.
i With the difference that Tucker, Pacek and Berinsky (2002) differently operationalise the concepts of winner and loser as against the traditional version of this behaviour model.
i No razlika je u tome što Tucker, Pacek i Berinsky (2002) drugačije operacionaliziraju pojmove “gubitnika ” i “dobitnika ” u odnosu prema “tradicionalne ” verzijama tog modela objašnjenja.
While Gabel and Palmer (1995) used the objective features of the subject (education level, social and professional status, income level) to describe groups that benefited from European integration, the first group of authors operationalised their concepts of transitional winners and losers via the subjective impression about the change in personal financial situation in the previous 12 months and expected changes in the coming 12 months.
Naime, dok su se Gabel i Palmer (1995) koristili objektivnima obilježjima ispitanika (stupnjem obrazovanja, socio-profesionalnim statusom, visinom prihoda) da bi opisali skupine koje imaju koristi od europskih integracija, prva skupina autora svoje pojmove tranzicijskih “pobjednika” i “gubitnika” operacionalizira putem subjektivnog dojma o promjeni osobne financijske situacije u proteklih 12 mjeseci i očekivanih promjena u idućih 12 mjeseci.
This kind of operationalisation of theoretical concepts can be criticised because the concept about positive or negative financial moves in the last 12 months does not exactly have to mark the transition winners and losers, particularly when the research is carried out ten years after the beginning of transition.
Takav način operacionalizacije teorijskih pojmova može se kritizirati zato što dojam o pozitivnim ili negativnim financijskim pomacima u posljednjih 12 mjeseci ne mora točno označivati tranzicijske “dobitnike” ili “gubitnike”, pogotovo kada se istraživanje provodi i desetak godina nakon počeka tranzicije.
ii The concept of party affiliation here should be considered provisionally, since it does not relate to membership of a party, rather the support for a given party at the moment the inquiry was carried out.
ii Ovdje pojam stranačka pripadnost valja shvatiti uvjetno jer se ne odnosi na članstvo u stranci nego označava potporu nekoj određenoj stranci u trenutku provođenja istraživanja.
iii It is worth pointing out that in some investigations other measures of attitudes to European integration are used.
iii Valja naglasiti da se u nekim istraživanjima koriste i druge mjere odnosa prema europskim integracijama.
iv The authors use this concept as an analytical category and its use does not express their own judgement about the policy of the EU to Croatia and the countries of the region.
iv Autori se koriste tim pojmom kao analitičkom kategorijom te njezinom upotrebom ne izražavaju vlastiti sud o naravi politike EU prema Hrvatskoj i zemljama regije.
v We think there is a significant difference between a feeling of national identity or cultural openness (enclosedness), which have been investigated as predictors of views about membership in the EU (Carey, 2002; Štulhofer, 2006) and the feeling of outraged national pride.
v Smatramo da postoji značajna razlika između osjećaja nacionalnog identiteta ili kulturne otvorenosti (zatvorenosti), koji su istraživani kao prediktori stavova o članstvu u EU (Carey, 2002; Štulhofer, 2006) i osjećaja povrijeđenosti nacionalnog ponosa.
vi The authors would like to thank Puls agency for its kindness and the financing of the implementation of this investigation.
vi Autori zahvaljuju agenciji Puls na susretljivosti i financiranju troškova provođenja ovog istraživanja.
vii Eurobarometer is the name of regular public opinion surveys in member countries and candidate countries, carried out for the European Commission.
vii Eurobarometar je naziv redovitih istraživanja javnog mnijenja u zemljama članicama i zemljama kandidatkinjama koja se provode za potrebe Europske komisije.
For more about these surveys, and the results, see: http://ec.europa.eu/public_opinion/index_ en.htm.
Više o tim istraživanjima, kao i njihovi rezultati, može se pronaći na adresi http://ec.europa.eu/public_opinion/index_en.htm.
viii The extracted factors explain 54% of total variance.
viii Ekstrahirani faktori tumače 54% ukupne varijance.
ix Statements: The EU is not pushing Croatia into the Balkans; the EU is not partially responsible for degrading the dignity of the Homeland War; the EU is not attempting to equate the roles of Croatia and Serbia in the recent war; the EU is not treating Croatia worse than other countries in the region.
ix To su tvrdnje: Europska unija ne gura Hrvatsku na Balkan; Europska unija nije djelomično odgovorna za narušavanje digniteta Domovinskog rata; Europska unija ne pokušava izjednačiti ulogu Hrvatske i Srbije u nedavnom ratu; Europska unija ne tretira Hrvatsku lošije nego ostale zemlje u regiji.
x Statements: Most of the requirements of the EU are for our own good; the EU is treating Croatia decently, and asking of us only what is essential.
x Takve su tvrdnje: Velika većina zahtjeva Europske unije za naše je dobro; Europska unija tretira Hrvatsku pošteno i traže od nas samo ono što je nužno.
xi Factor analysis was carried out with component model and with perpendicular transformation.
xi Provedena je faktorska analiza pod komponentnim modelom i uz pravokutnu transformaciju.
xii Reliability of the scale tested with Chrombach s alpha coefficient.
xii Pouzdanost skale provjerena je Crombachovim alfa-koeficijentom.
xiii A significant factor was extracted with factor analysis, on which both variables were saturated at 0.95 and through which 89% of variance as explained, the reliability being 0.88.
xiii Faktorskom analizom ekstrahiran je značajan faktor na koji su obje varijable saturirane s 0,95 i kojim je protumačeno 89% varijance, te čija je pouzdanost 0,88.
Of course, no new information is gained with this kind of factor analysis between two variables.
Naravno, takvom faktorskom analizom među dvjema varijablama ne dobiva se nova informacija.
Factor analysis is carried out only so that the latent dimension created in this way can be used in further analysis.
Faktorska je analiza provedena samo kako bi na taj način kreirana latentna dimenzija poslužila u daljnjoj analizi.
xiv R2=0.55 and 81% of correctly distributed subjects into the appropriate category of criteria on the basis of value in the predictor variable.
xiv R2=0,55 i 81% ispravno raspoređenih ispitanika u odgovarajuću kategoriju kriterija na temelju vrijednosti u prediktorskoj varijabli.
xv This result can be the consequence of the fact that at the moment the research was carried out a public debate was going on about reforms in the healthcare system that might mean much more expensive healthcare services to users, which it would seem people connected with entry into the EU.
xv Takav rezultat može biti posljedica činjenice da se u trenutku provođenja istraživanja u javnosti vodila rasprava o reformi zdravstvenog sustava koja bi mogla donijeti znatno poskupljenje zdravstvenih usluga za građane, što su građani, čini se, povezali s ulaskom u EU.
xvi The scale was recoded from a five-point to a three-point scale for the sake of easier readability of results and easier interpretation.
xvi Skala je rekodirana s petostupanjske na trostupanjsku radi bolje preglednosti rezultata i lakše interpretacije.
xvii Coefficient of determination is derived from the coefficient of correlation and marks the strength of the correlation among the variables.
xvii Koeficijent determinacije izvodi se iz koeficijenta korelacije i označava jačinu povezanosti među varijablama.
xviii In the analysis of data a linear regression analysis was used with the stepwise method.
xviii U analizi podataka korištena je linearna regresijska analiza pod step-wise metodom.
If a regression analysis is carried out on concrete particles of concrete expectations 22% of general expectations are explained, or 20% if the analysis is carried out on the latent dimensions of concrete expectations.
Ako se provede regresijska analiza na konkretnim česticama konkretnih očekivanja, objašnjeno je 22% općenitih očekivanja, odnosno 20%o ako se analiza provede na latentnim dimenzijama konkretnih očekivanja.
xix Obtained as the product of the standardised beta weight and the direct correlation of predictor with criterion, in line with the regression formula: R2=fii *r+ fi2 *r2 + fis *r3 + ...
xix Dobiven je kao umnožak standardiziranog beta-pondera i direktne korelacije prediktora s kriterijem, u skladu s regresijskom formulom: R2=fi*ri+ $2^2 + fl3*r3 +
xx As proved by the weak correlation of concrete and general expectations.
xx To je dokazano slabom povezanosti konkretnih i općih očekivanja.
QUALITY OF LIFE, LIFE SATISFACTION AND HAPPINESS IN CROATIA IN COMPARISON TO EUROPEAN COUNTRIES
KVALITETA ŽIVLJENJA, ŽIVOTNO ZADOVOLJSTVO I OSJEĆAJ SREĆE U HRVATSKOJ I EUROPSKIM ZEMLJAMA
Ljiljana Kaliterna Lipovčan
Ljiljana Kalitema Lipovčan
Ivo Pilar Institute of Social Sciences Zagreb
Institut društvenih znanosti "Ivo Pilar” Zagreb
St. Louis, United States of America
St. Louis, Sjedinjene Američke Države
Results of analyses showed that Croatia's subjective well-being rates fit at the bottom of the EU-15 or at the top of the 13 acceding and candidate countries, according to their status in 2003.
Rezultati analiza pokazali su da je po procjenama subjektivnog blagostanja Hrvatska slična zemljama koje su bile pri dnu EU-15 ili pri vrhu 13 zemalja kandidatkinja u to vrijeme (2003).
Happiness ratings in Croatian citizens were rather high and increased between 2003 and 2005.
Hrvatski su se građani osjećali dosta sretnima i njihov osjećaj sreće povećao se u razdoblju od 2003. do 2005. godine.
Satisfaction with personal life domains showed that the standard of living is the least satisfying, while relationships with family and friends were the most satisfying.
Procjenjujući zadovoljstvo različitim područjima koja pripadaju osobnom blagostanju, hrvatski su građani bili najzadovoljniji obiteljskim životom i odnosima s prijateljima, a najmanje zadovoljni svojim materijalnim stanjem.
When rating national domains, Croatian citizens were the most satisfied with national security and the state of the environment and the least satisfied with social conditions in the country.
Od područja nacionalnog blagostanja najlošije su bili procijenjeni socijalni uvjeti u zemlji i Vlada, a najbolje nacionalna sigurnost i stanje okoliša.
subjective well-being, life satisfaction, happiness, domain satisfaction, Croatia
subjektivno blagostanje, životno zadovoljstvo, osjećaj sreće, zadovoljstvo životnim područjem, Hrvatska
Growing evidence suggests that subjective well-being should be taken seriously into account when measuring national welfare.
Uz pretpostavku da na opće blagostanje nekog društva najviše utječu materijalna dobra, ono se dugo godina procjenjivalo gotovo isključivo ekonomskim pokazateljima.
For decades, economic indicators played a central role in policy decisions, under the assumption that money is the prime generator of well-being.
Međutim, u novije je vrijeme sve više dokaza da se pri mjerenju nacionalnog blagostanja trebaju uzeti u obzir i subjektivni pokazatelji.
Nowadays, as some authors argue, societies are growing wealthier and differences in well-being are due less frequently to income and more often to factors such as social relationships, emotions and satisfaction (Diener and Seligman, 2004).
Istraživanja upućuju na to da, što su društva bogatija, na blagostanje pojedinca više utječu socijalni kontakti, emocije i osobno zadovoljstvo nego prihodi (Diener i Seligman, 2004).
Measuring subjective indicators of wellbeing became quite common in the last decade and there are many survey-based data sets gathered in the EU, USA, Australia and elsewhere that enable international comparisons at least with some of indicators and instruments that are used widely.
Stoga se mjerenje subjektivnog blagostanja u posljednjih desetak godina počelo provoditi u većini zemalja, te danas raspolažemo rezultatima mnogobrojnih studija provedenih u EU, SAD-u, Australiji i drugdje, što omogućuje međunarodne usporedbe.
The most commonly used measures of subjective well-being are life satisfaction, happiness and satisfaction with different life domains as indices of quality of life i.
Najčešće ispitivani pokazatelji subjektivnog blagostanja jesu životno zadovoljstvo, osjećaj sreće i kvaliteta življenja izraženi kao zadovoljstvo različitim područjima životai.
In most of these studies happiness, defined as a “subjective” measure of individual well-being, was analysed in relation to objective variables such as unemployment, income, education, and marital status (Layard, 2005).
U većini tih istraživanja pokušala se utvrditi povezanost između osjećaja sreće kao pokazatelja subjektivnog blagostanja i objektivnih pokazatelja kao što su nezaposlenost, mjesečni prihodi, stupanj naobrazbe ili bračno stanje (Layard, 2005).
There are also data showing that life satisfaction is positively related to longevity since it affects health-related behaviour (Koivumaa-Honkanen [et al.], 2000).
Neka istraživanja upućuju i na to da je životno zadovoljstvo povezano s dugovječnošću jer pozitivno utječe na zdrav stil života (Koivumaa-Honkanen i sur.,
Evidence shows that some forces can increase subjective well-being at the cultural level; these include gross national product (GNP), political freedom, social equality, social security, satisfactory citizen-bureaucrat relationships, high levels of trust and efficient public institutions.
Parametri za koje je utvrđeno da dovode do porasta subjektivnog blagostanja u različitim kulturama jesu, primjerice, bruto domaći proizvod (BDP), političke slobode, socijalna jednakost, sigurnost, zadovoljavajući odnos pojedinca i državne administracije, visok stupanj povjerenja u državu i učinkovitost javnih institucija.
Some forces however can lower subjective well-being at the cultural level: civil and international conflicts (war), oppression of the political opposition and undemocratic government (Triandis, 2000).
Osim toga, postoje i parametri koji djeluju na snižavanje subjektivnog blagostanja, a to su građanski i međunarodni konflikti (ratovi), nepostojanje političkih sloboda i nedemokratsko ponašanje (Triandis, 2000).
There are many studies comparing GNP with life satisfaction or happiness across countries.
Od svih tih pokazatelja sa subjektivnim se blagostanjem najviše povezuje BDP.
Although the results are controversial, a common finding in the majority of such studies is that there are no linear relationships between these two measures of “national well-being”, however high the correlation tends to be.
Rezultati mnogobrojnih studija o povezanosti BDP-a i životnog zadovoljstva ili osjećaja sreće nisu jednoznačni, ali upućuju na to da povezanost nije linearna, iako je obično dosta visoka.
The usual figure of such a relationship shows an almost linear increase of subjective well-being with increase of GNP at the lower end of the scale, but this relationship weakens up the economic scale.
Tipična krivulja njihove povezanosti pokazuje gotovo linearan porast subjektivnog blagostanja s povećanjem BDP-a na donjoj granici skale; međutim, povezanost slabi s većim vrijednostima BDP-a.
Similar results were repeated in some other studies reviewed in Boarini, Johanson and D'Ercole (2006).
Slični su rezultati opisani i u novijoj preglednoj studiji trojice autora (Boarini, Johanson i D'Ercole, 2006).
After analyzing this relationship Ingelhard and Klingeman (2000) concluded that varying levels of well-being were more closely linked with society's political institutions than with economic development.
Analizirajući rezultate svog istraživanja, Inglehard i Klingeman (2000) zaključili su da je subjektivno blagostanje osjetno jače povezano sa stanjem političkih institucija u pojedinom društvu nego s ekonomskim razvojem.
It is clear that the well-being of individuals does not depend on economic prosperity alone and therefore some authors argue that policy decisions at the organizational, corporate and governmental levels should be more heavily influenced by issues related to people's evaluations and feelings of their lives (Diener and Seligman, 2004).
Redovito mjerenje i praćenje subjektivnog blagostanja trebalo bi, prema nekim autorima, postati nezaobilaznim preduvjetom za donošenje političkih odluka jer se pokazalo da blagostanje pojedinca ne ovisi samo o ekonomskom napretku, nego i o njegovim subjektivnim prosudbama i emocijama (Diener i Seligman, 2004).
The survey was aimed at analyzing trends in quality of life on a comparative basis, identifying emerging issues and areas of concern within the enlarged Europe and providing EU policymakers with a solid basis from which to promote improvements in the coming years (Fahey, Nolan and Whelan, 2003).
Cilj projekta bio je usporediti trendove u kvaliteti življenja u pojedinim zemljama i utvrditi ona područja života o kojima će se u proširenoj Europi trebati voditi posebna briga te stvoriti baza podataka koja će poslužiti pri donošenju odluka o potrebi poboljšanja određenih životnih područja (Fahey, Nolan i Whelan, 2003).
In 2003 Croatia did not take part in the study as it was not considered a candidate country.
U doba kada se taj projekt počeo provoditi Hrvatska nije bila uključena u nj jer još nije imala status zemlje kandidatkinja.
In February 2003 Croatia officially applied for EU membership and obtained the status of candidate country in June 2004.
Taj je status Hrvatska stekla u lipnju 2004, a od ožujka 2005. započela je proces pregovora o pristupanju EU.
Surveys on subjective well-being in Croatia were conducted in November 2003 and June 2005 on representative samples of Croatian citizens.
Istraživanja subjektivnog blagostanja na reprezentativnim uzorcima hrvatskih građana provedena su u studenom 2003. i u lipnju 2005. godine.
Therefore, in the first part of this paper we will describe and analyze various dimensions of subjective well-being in Croatia 2005: life satisfaction, happiness, personal well-being and national well-being.
U prvom dijelu članka opisat ćemo i analizirati ispitane pokazatelje subjektivnog blagostanja iz istraživanja 2005: životno zadovoljstvo, osjećaj sreće, osobno i nacionalno blagostanje.
In the second part we will compare life satisfaction, happiness and personal well-being scores obtained in 2003 and 2005 surveys.
U drugom dijelu usporedit ćemo procjene životnog zadovoljstva, osjećaja sreće i osobnog blagostanja 2003. i 2005.
In the third part we will compare subjective well-being variables obtained in Croatia 2003 with quality of life in Europe survey data (Bohnke, 2005; Delhey, 2004).
U trećem ćemo dijelu neke od pokazatelja subjektivnog blagostanja dobivene u Hrvatskoj 2003. usporediti s dostupnim podatcima iz projekta EU (Bohnke, 2005; Delhey, 2004).
METHODS
METODA
Participants and procedure
Sudionici i postupak
The data used in this study were obtained from two national surveys.
Podatci su prikupljeni u studenom 2003. i u lipnju 2005.
In the 2005 survey there were 913 participants with ages ranging between 18 and 85 (mean age = 44.56, sd = 17.09).
Sudionici su anketirani u svojim domovima.
Demographic characteristics of the samples are presented in Table 1.
Njihove socio-demografske osobine prikazane su u tablici 1.
Measures of subjective well-being
Pokazatelji subjektivnog blagostanja
There are numerous measures of subjective well-being from global measures to more specific indicators of well-being that have been shown to be useful in describing well-being of a nation (Diener and Seligman, 2004).
U oba smo se istraživanja koristili pokazateljima kognitivne i emocionalne sastavnice subjektivnog blagostanja, kao i procjene zadovoljstva specifičnim životnim područjima.
In our study we used measures of both cognitive and affective components of subjective well-being as well as specific domain satisfactions.
Kognitivnu sastavnicu subjektivnog blagostanja ispitivali smo skalom životnog zadovoljstva (Diener i sur.,
As a cognitive measure of subjective well-being the Satisfaction with life scale (Diener [et al.], 1985) was used.
1985), koja se sastoji od pet čestica - tvrdnji.
It captures one's appraisal of life as a whole and consists of five items that subjects have to rate in accordance with how much they agree with particular statement.
Sudionik procjenjuje koliko se sa svakom od tih tvrdnji slaže na skali od pet stupnjeva, gdje 5 znači “jako se slažem”, a 1 “uopće se ne slažem”.
It consists of six different national domains with participants being asked to rate how satisfied they are with: the economic situation, state of the environment, social conditions, government, business and national security.
NWI se sastoji od šest čestica na kojima ispitanik procjenjuje zadovoljstvo ekonomskom situacijom, okolišem, socijalnim uvjetima, vladom, biznisom i nacionalnom sigurnošću.