natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Once operational, the multilateral investment court would replace the bilateral Investment Court Systems that will have been included in EU level agreements and any other dispute settlement mechanisms included in investment treaties of EU Member States or in investment treaties between third countries.
Kad počne djelovati, multilateralni sud za ulaganja zamijenio bi bilateralni sustav sudova za ulaganja uključen u sporazume na razini EU-a i sve druge mehanizme rješavanja sporova sadržane u ugovorima o ulaganju država članica EU-a ili u ugovore o ulaganjima između trećih zemalja.
The recent EU agreements with Vietnam and Canada both include provisions that foresee the transition from the current Investment Court System to a permanent multilateral investment court committing them to work with the EU to create a future multilateral investment court.
Nedavni sporazumi EU-a s Vijetnamom i Kanadom sadržavaju odredbe koje predviđaju prijelaz s trenutačnog sustava sudova za ulaganja na stalni multilateralni sud za ulaganja i obvezuju ih na suradnju s EU-om u stvaranju budućeg multilateralnog ulagačkog suda.
The EU includes similar references in all of its negotiations involving investment.
EU to spominje u svim svojim pregovorima o ulaganju.
Would such a permanent multilateral investment court be part of an already existing international organisation?
Bi li takav stalni multilateralni sud za ulaganja bio dio neke postojeće međunarodne organizacije?
The multilateral court would need to be a legal entity under international law, but it is too early to say whether it would be a new stand-alone body or be docked into an existing international organisation.
Multilateralni sud trebao bi biti pravni subjekt prema međunarodnom pravu, ali još se ne zna bi li bio novo samostalno tijelo ili dio postojeće međunarodne organizacije.
This perspective is kept open, but would need to take account of the views of the members of the international organisations being considered, their current and projected workload as well as the vocation and other activities of these existing organisations.
Ta mogućnost postoji, ali trebala bi uzeti u obzir stajališta članova međunarodnih organizacija koje se razmatra, njihovo trenutačno i predviđeno radno opterećenje kao i usmjerenja i druge aktivnosti tih postojećih organizacija.
What is the likely timing for a permanent international investment court?
Kad bi se mogao osnovati stalni međunarodni sud za ulaganja?
This will require building consensus with other likeminded countries.
O tome treba postići konsenzus s ostalim državama sličnih stajališta.
This cannot be achieved overnight.
To se ne može ostvariti preko noći.
We will work with our partners to identify the best way forward.
S partnerima ćemo nastojati utvrditi koji je put najbolji.
What about the costs to operate a permanent multilateral investment court?
Koliko bi stajao rad stalnog multilateralnog ulagačkog suda?
One possibility could be that the multilateral court is financed through permanent transfers from members, which is how most international organisations such as the World Trade Organisation (WTO) are financed.
Jedna bi mogućnost mogla biti da se multilateralni sud financira trajnim prijenosima članova, kao što se financira većina međunarodnih organizacija, primjerice Svjetska trgovinska organizacija (WTO).
Projected costs would be comparable to those of other international tribunals, such as the International Law of the Sea Tribunal, which costs around USD 10 million per year to run or the WTO Appellate Body costs around USD 7 million to operate per year.
Projicirani troškovi bili bi usporedivi s troškovima drugih međunarodnih sudova, primjerice Međunarodnog suda za pravo mora čiji rad stoji oko 10 milijuna USD godišnje ili žalbenog tijela WTO-a koje stoji oko 7 milijuna USD godišnje.
The costs per member country would of course depend on the overall size of the membership.
Naravno, troškovi po državi članici ovisili bi o ukupnom broju članova.
Over time, the operating costs of the multilateral court are also likely to decrease as the circle of membership grows and the institution gains in efficiency.
S vremenom i rastom broja članova i djelotvornosti te institucije, i operativni troškovi multilateralnog suda vjerojatno će se smanjivati.
Would the EU need negotiating directives to establish a multilateral investment court?
Treba li EU pregovaračke smjernice za uspostavu multilateralnog ulagačkog suda?
Where are we in the process?
Dokle je taj proces stigao?
Yes, as it would require the negotiation, signing and conclusion of an international agreement.
Treba, jer su za nj nužni pregovori, potpisivanje i sklapanje međunarodnog sporazuma.
At Commission level, as the recommendation for authorization would be considered a major EU policy initiative an impact assessment is required and is being carried out until mid-2017.
Zbog toga što bi se preporuka za odobrenje smatrala važnom političkom inicijativom EU-a, na razini Komisije nužna je procjena učinka koja se provodi do sredine 2017.
Press Release on the future multilateral investment court
Priopćenje za tisak o budućem multilateralnom sudu za ulaganja
Inception impact assessment for establishment of a multilateral investment court
Početna procjena učinka za uspostavu multilateralnog suda za ulaganja
MEMO/16/4350
MEMO/16/4350
Who will benefit from the new National Emissions Ceiling Directive, and how?
Tko će i kako imati koristi od nove Direktive o nacionalnim gornjim graničnim vrijednostima emisija?
All EU citizens will benefit from improved air quality, but children, the elderly and citizens suffering from asthma and respiratory conditions will benefit the most.
Svi građani EU-a imat će koristi od bolje kvalitete zraka, ali najviše koristi imat će djeca, stariji te osobe oboljele od astme i bolesti dišnog sustava.
Industry can also benefit because measures to reduce air pollution will boost innovation and enhance European competitiveness in the field of green technology.
Industrija također može imati koristi jer će se mjerama za smanjenje onečišćenja zraka potaknuti inovacije i ojačati europska konkurentnost u području zelene tehnologije.
Air pollution is a worldwide problem, and the demand for low-emitting clean-tech products and production methods is expected to increase rapidly.
Onečišćenje zraka globalni je problem, stoga se očekuje brz rast potražnje za proizvodima i proizvodnim metodama s niskim emisijama ugljika i čistom tehnologijom.
Public authorities at all levels will benefit too, as the new policy will help them reach existing air pollution standards.
Javna tijela na svim razinama također će imati koristi jer će im nova politika omogućiti dostizanje postojećih standarda u pogledu onečišćenja zraka.
It will save the economy billions from less working days lost and lower health care costs.
Uštede u gospodarstvu uslijed smanjenja broja izgubljenih radnih dana i nižih troškova zdravstvene skrbi mjerit će se u milijardama eura.
Why is air pollution a problem?
Zašto je onečišćenje zraka problem?
Poor air quality is a major health risk, causing lung diseases, cardiovascular diseases, and cancer.
Loša kvaliteta zraka predstavlja velike zdravstvene rizike jer uzrokuje plućne i kardiovaskularne bolesti te rak.
As well as negative effects on health, air pollution has considerable economic impacts increasing medical costs, and reducing productivity through lost working days.
Posljedično povećanje troškova liječenja i smanjena produktivnost zbog izgubljenih radnih dana imaju velik učinak na gospodarstvo.
Air pollution also has impacts on the environment, affecting the quality of fresh water, soil, and ecosystems.
Onečišćenje zraka utječe i na okoliš, odnosno na kvalitetu slatke vode, tla i ekosustave.
In 2013, more than 450 000 people are estimated to have died prematurely from air pollution in the EU[1].
Procjenjuje se da je 2013. bilo više od 450 000 preuranjenih smrti uzrokovanih onečišćenjem zraka u EU-u [1].
Almost two-thirds of the EU land area was exposed to excess nutrient above safe levels.
Skoro dvije trećine kopnene površine EU-a bilo je izloženo razini nutrijenata iznad sigurnih razina.
Air pollution can also damage materials and buildings.
Onečišćenje zraka također može uzrokovati oštećenja materijala i zgrada.
Some air pollutants behave like greenhouse gases that cause climate change.
Neke tvari koje onečišćuju zrak djeluju kao staklenički plinovi koji uzrokuju klimatske promjene.
The economic cost of the health impacts alone is huge, estimated at EUR 330-940 billion (3-9% of EU GDP).
Gospodarski troškovi uzrokovani samo zdravstvenim posljedicama ogromni su i procjenjuju se na 330 – 940 milijarde EUR (3 – 9 % BDP-a EU-a).
What are the main air pollutants regulated by the NEC directive – and where do they come from?
Koje su glavne onečišćujuće tvari u zraku regulirane Direktivom o nacionalnim gornjim graničnim vrijednostima emisija i odakle dolaze?
Air pollution is caused mainly by industry, transport, energy and agriculture, as well as some domestic household activities like heating.
Onečišćenje zraka uzrokuju uglavnom industrija, promet, energetika i poljoprivreda, kao i neke aktivnosti kućanstava poput grijanja.
The major air pollutants are:
Glavne onečišćujuće tvari u zraku:
Primary particulate matter (PM) is fine dust, emitted by road vehicles, shipping, power generation and households from burning fossil fuels or biomass.
primarne lebdeće čestice (PM) fina su prašina koju ispuštaju cestovna vozila i brodovi, a nastaju i u proizvodnji energije i kućanstvima uslijed izgaranja fosilnih goriva ili biomase.
It also comes from natural sources such as sea salt, wind-blown soil and sand.
Također dolaze iz prirodnih izvora poput morske soli, tla i pijeska nanesenih vjetrom.
Health concerns focus on particles of less than 10 micrometres (μm) in diameter (PM10) – especially those of less than 2.5 μm in diameter (PM2.5).
Zdravstvene probleme uzrokuju čestice manje od 10 mikrometara (μm) u promjeru (PM10) – osobito one manje od 2,5 μm u promjeru (PM2.5).
It can cause respiratory disease, cardiovascular disease, and lung cancer.
Mogu uzrokovati bolesti dišnog i kardiovaskularnog sustava te rak pluća.
Black carbon is the sooty part of the particulates emitted from combustion.
Crni ugljik je čađavi dio čestica koji nastaje izgaranjem.
Sulphur dioxide (SO2) is emitted by power generation, industry, shipping and households.
Sumporov dioksid(SO2) ispušta se u proizvodnji energije, industrijskoj proizvodnji, pomorskom prometu te iz kućanstava.
It harms human health through the formation of secondary PM and contributes to acidification of soils and inland waters.
Šteti zdravlju ljudi stvaranjem sekundarnih čestica i pridonosi zakiseljavanju tla i kopnenih voda.
Nitrogen oxides (NOx) are emitted by road vehicles, shipping, power generation, industry and households.
Dušikovi oksidi (NOx) ispuštaju se u prometu cestovnih vozila i brodova, proizvodnji energije, industrijskoj proizvodnji te iz kućanstava.
Like SO2, they harm human health by forming secondary PM and contribute to acid rain, but it also causes eutrophication.
Kao i SO2, štete ljudskom zdravlju stvaranjem sekundarnih čestica te pridonose stvaranju kiselih kiša, ali uzrokuju i eutrofikaciju.
It is a key component in increased levels of ground-level ozone (O3).
Glavni su uzročnik povećanih razina prizemnog ozona (O3).
Ammonia (NH3) is emitted by activities linked to manure and fertilisers management in agriculture and the use of fertilisers in agriculture.
Amonijak (NH3) ispušta se u aktivnostima povezanima s upravljanjem gnojem i gnojivima te korištenjem gnojiva u poljoprivredi.
It harms human health as a building block for secondary PM, and contributes to acidification and eutrophication.
Kao strukturni element sekundarnih čestica šteti zdravlju ljudi i pridonosi zakiseljavanju i eutrofikaciji.
Volatile organic compounds (VOC) are emitted from solvents in products and industry, road vehicles, household heating and power generation.
Hlapivi organski spojevi (HOS) koji se ispuštaju iz otapala u proizvodima i industriji, u prometu cestovnih vozila, grijanju kućanstava i proizvodnji energije.
VOCs are a key component in the formation of ground-level ozone.
HOS je ključni uzročnik prizemnog ozona.
The Directive will enter into force on 31 December 2016.
Ova Direktiva stupa na snagu 31. prosinca 2016.
Member States must transpose it into national legislation by 30 June 2018.
Države članice moraju je prenijeti u nacionalno zakonodavstvo do 30. lipnja 2018.
The main implementing measure is the National Air Pollution Control Programme, which the Member States must produce by 31 March 2019.
Glavna provedbena mjera nacionalni je program kontrole onečišćenja zraka koji države članice moraju napraviti do 31. ožujka 2019.
The Commission will provide guidance on the plans by spring 2017 and work closely with Member States on the implementation, including by facilitating access to existing EU funding instruments.
Komisija će dati smjernice o planovima do proljeća 2017. te će blisko surađivati s državama članicama na provedbi, uključujući olakšavanjem pristupa postojećim instrumentima financiranja EU-a.
One important technical initiative in 2017 will be a comprehensive review of the emission inventories of all Member States on which the implementation of the Directive relies, to ensure robust accounting of the actual pollutant emissions in Europe.
Važna tehnička inicijativa 2017. bit će sveobuhvatni pregled evidencija emisija svih država članica na koje se oslanja provedba Direktive, kako bi se osigurao stabilan sustav obračunavanja stvarnih emisija onečišćujućih tvari u Europi.
What progress has EU air policy made so far?
Koliki je napredak dosad postignut na temelju politike EU-a u području kvalitete zraka?
EU and international policies have reduced some air pollution problems in recent decades.
U proteklim desetljećima politike EU-a i međunarodne politike pridonijele su smanjenju nekih problema onečišćenja zraka.
Sulphur dioxide emissions (the cause of acid rain) have been cut by more than 80% in the past two decades, and nitrogen oxides and VOCs by 40-50%.
Emisije sumporova dioksida (uzrok kiselih kiša) smanjene su za više od 80 % u protekla dva desetljeća, a emisije dušikovih oksida i HOS-ova za 40 – 50 %.
How does the Directive affect the agriculture sector?
Na koji način Direktiva utječe na poljoprivredni sektor?
The total ammonia reduction requirement is less than what the Commission had originally proposed.
Ukupno smanjenje količina amonijaka manje je nego što je Komisija prvotno predložila.
Nevertheless, ammonia is a particularly important cause of air pollution, even in cities, and the agriculture sector will have to make significant efforts to achieve the agreed ammonia reduction commitments.
Međutim, amonijak je vrlo velik uzročnik onečišćenja zraka, čak i u gradovima, stoga će se u poljoprivrednom sektoru morati uložiti veliki napori kako bi se ispoštovale dogovorene obveze u pogledu smanjenja količina amonijaka.
The Directive contains measures which will provide Member States with a useful default set of options to reduce ammonia emissions.
Direktiva obuhvaća mjere kojima će se državama članicama pružiti koristan niz mogućnosti za smanjenje emisija amonijaka.
These often involve low-tech investments and changes in farming practices.
One često uključuju ulaganja u niskotehnološku proizvodnju te promjene poljoprivrednih praksi.
The Commission will work on supporting the implementation efforts, including by maximising use of Common Agricultural Policy funding.
Komisija će podupirati provedbene napore, uključujući optimiziranjem korištenja sredstava za zajedničku poljoprivrednu politiku.
How does the Directive address short-lived climate pollutants (SLCPs)?
Na koji se način Direktivom rješava problem klimatskih onečišćivača kratkog vijeka?
The original COM proposal ensured coherence with climate and energy policy in part by addressing two of the main air pollutants which are particularly relevant from a climate policy perspective – methane and black carbon.
Izvornim prijedlogom Komisije osigurana je usklađenost s klimatskom i energetskom politikom, dijelom zato što se nastoji riješiti problem dvaju glavnih tvari koje onečišćuju zrak i koje su posebno važne iz perspektive klimatske politike – metan i crni ugljik.
Thus the measures taken on these should indeed ensure robust black carbon abatement.
Stoga je poduzetim mjerama potrebno osigurati znatno smanjivanje emisija crnog ugljika.
The Commission regrets that methane has been deleted from the scope.
Komisija izražava žaljenje zbog toga što je metan izuzet iz područja primjene.
There is a strong air quality case for keeping the development of methane emissions in the Member States under review in order to reduce ozone concentrations in the EU (Ozone is also a short lived climate pollutant) and to promote methane reductions internationally.
Postoji dovoljno jak razlog za preispitivanje razvoja emisija metana u državama članicama kako bi se smanjila koncentracija ozona u EU-u (i ozon je onečišćivač kratkog vijeka) i poticala smanjenja metana na međunarodnoj razini.
On the basis of the reported national emissions, the Commission intends to further assess the impact of methane emissions on achieving air policy objectives.
Na temelju izvješća o nacionalnim emisijama Komisija namjerava dodatno procijeniti učinak emisija metana na postizanje ciljeva politike u području kvalitete zraka.
It will consider measures for reducing those emissions, and where appropriate, submit a legislative proposal to that purpose.
Razmotrit će mjere za smanjenje tih emisija i, prema potrebi, u tu svrhu podnijeti zakonodavni prijedlog.
In its assessment, the Commission will take into account a number of ongoing studies in this field, due to be finalised in 2017, as well as further international developments in this area.
U svojoj procjeni Komisija će uzeti u obzir daljnji međunarodni napredak te aktualne studije u tom području, koje bi se trebale završiti u 2017.
How else is coherence with other policies ensured?
Na koje je još načine osigurana usklađenost s drugim politikama?
The National Air Pollution Control Programmes, which Member States must develop to ensure that the reductions are achieved, must ensure coherence with air quality policy, but also with plans and programmes in other areas, including climate and energy, transport and agriculture.
Nacionalnim programima kontrole onečišćenja zraka, koje države članice moraju razviti kako bi se osiguralo ispunjenje zadanih ciljeva u pogledu smanjenja emisija, mora osigurati usklađenost s politikom u području kvalitete zraka, ali i s planovima i programima u drugim područjima, uključujući područja klime i energetske, prometa i poljoprivrede.
The new proposal for an Energy Union Governance Regulation also refers to the need for coordination between the National Integrated Energy and Climate Plans (NIECP) and the new NEC Directive.
Novi prijedlog Uredbe o upravljanju energetskom unijom također upućuje na potrebu za usklađivanjem cjelovitih nacionalnih energetskih i klimatskih planova i nove Direktive o nacionalnim gornjim graničnim vrijednostima emisija.
The deadline for publication of the two plans is aligned (2019).
Rokovi za objavu tih dvaju planova usklađeni su (2019.).
Will the new Directive solve the ongoing compliance problems with existing air quality standards?
Hoće li se novom Direktivom osigurati rješavanje postojećih problema s postojećim standardima kvalitete zraka?
The Directive will bring down transboundary emissions and therefore background concentrations across Europe.
Direktivom će se smanjiti prekogranične emisije, a time i pozadinske koncentracije diljem Europe.
It is an important step towards reducing air pollution and improving air quality in the long term.
To je važan korak prema smanjenju onečišćenja zraka i dugoročnom poboljšanju kvalitete zraka.
However, in many cases national and local air quality problems require additional national and local efforts, which the Commission is keen to facilitate.
Međutim, u mnogim slučajevima nacionalni i lokalni problemi s kvalitetom zraka zahtijevaju ulaganje dodatnih napora na nacionalnoj i lokalnoj razini, u čemu Komisija želi pomoći.
It is for the Member States to determine the appropriate further measures.
Države članice trebaju utvrditi odgovarajuće daljnje mjere.
What is the difference between EU air pollution emission ceilings and EU air quality standards?
Koja je razlika između gornjih graničnih vrijednosti emisija onečišćivača zraka i standarda EU-a u području kvalitete zraka ?
EU national emission ceilings are upper limits for total emissions of certain air pollutants that Member States have to respect by a certain date, to push down background concentrations and limit transboundary air pollution.
Nacionalne gornje granične vrijednosti emisija u EU-u gornje su granice za ukupne emisije određenih onečišćujućih tvari u zraku koje države članice moraju ispoštovati do određenog datuma kako bi se smanjile pozadinske koncentracije i ograničilo prekogranično onečišćenje zraka.
Existing ceilings are in place for 2010, as set out in the Gothenburg Protocol in 1999 and the EU old NEC Directive (2001/81/EC).
Postojeće gornje granice utvrđene su za 2010., u skladu s Protokolom iz Göteborga iz 1999. i starom Direktivom o nacionalnim gornjim graničnim vrijednostima emisija (2001/81/EZ).
New ceilings (which are called national emission reduction commitments) for 2020 were agreed in the revised Gothenburg Protocol, and are implemented for 2020 and 2030 in the new NEC Directive.
Nove gornje granice (koje se nazivaju nacionalne obveze smanjenja emisija) za 2020. dogovorene su u revidiranom Protokolu iz Göteborga, te su implementirane u novoj Direktivi o nacionalnim gornjim graničnim vrijednostima emisija za 2020. i 2030.
EU air quality standards are local concentration limit values for the air pollutants most harmful to health.
Standardi EU-a u području kvalitete zraka lokalne su granične vrijednosti za koncentracije onečišćujućih tvari u zraku koje su najštetnije za zdravlje.
They are set out in the EU ambient air quality Directive (2008/50/EC), which have to be respected everywhere in the EU with a view to provide a general protection for all against harmful air pollution levels.
One su navedene u Direktivi o kvaliteti zraka (2008/50/EZ) i moraju se poštovati diljem EU-a s ciljem osiguravanja opće zaštite cjelokupnog stanovništva od štetnih razina onečišćenja zraka.
Achieving the air quality standards often requires a combination of local measures addressing particular air pollution hotspots, and reducing background emissions by implementing the NEC Directive.
Postizanje standarda kvalitete zraka često zahtijeva kombinaciju lokalnih mjera za rješavanje konkretnih problema onečišćenja zraka i smanjenja pozadinskih emisija provedbom Direktive o nacionalnim gornjim graničnim vrijednostima emisija.
What else is being done at international and EU level to tackle air pollution?
Što se još poduzima na međunarodnoj razini i razini EU-a za smanjenje onečišćenja zraka?
Air pollution crosses national borders so it is a matter of international concern.
Onečišćenje zraka prelazi nacionalne granice, stoga je globalni problem.
International cooperation takes place under the 1979 UNECE Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution (LRTAP), which has a number of legally binding protocols.
Međunarodna suradnja odvija se u skladu s Konvencijom Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979., koja obuhvaća niz pravno obvezujućih protokola.
The Gothenburg Protocol to Abate Acidification, Eutrophication and Ground-level Ozone, for example, was adopted in 1999.
Primjerice, Protokol iz Göteborga o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona donesen je 1999.
It aims at limiting air emissions of particulate matter, sulphur dioxide, nitrogen oxides, VOCs, ammonia from Europe and North America.
Njime se nastoje ograničiti emisije lebdećih čestica, sumporova dioksida, dušikovih oksida, HOS-ova i amonijaka iz Europe i Sjeverne Amerike.