natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission wants to boost deterrence further and is therefore proposing a new Directive on the combatting of fraud and counterfeiting of non-cash means of payment to provide for a more efficient criminal law response to cyber-crime.
Komisija želi jače potaknuti odvraćanje i stoga, kako bi osigurala učinkovitiji kaznenopravni odgovor na kiberkrimina predlaže novu direktivu o borbi protiv prijevare i krivotvorenja povezanih s bezgotovinskim sredstvima plaćanja.
What is "non-cash payment fraud"?
Što je „prijevara u području bezgotovinskog plaćanja”?
The most common non-cash payment instruments are payment cards (credit and debit), credit transfers, direct debits, e-money, virtual currencies, mobile money, vouchers, coupons and fidelity cards.
Najčešći bezgotovinski platni instrumenti jesu platne kartice (kreditne i debitne), kreditni transferi, izravna terećenja, e-novac, virtualne valute, prijenos gotovog novca, vrijednosni kuponi, kuponi i kartice lojalnosti.
Non-cash payment transactions have been steadily increasing in Europe in the last years, both in terms of quantity and value.
Bezgotovinske platne transakcije zadnjih su godina u stalnom porastu u Europi, u pogledu količine i vrijednosti.
Non-cash payment fraud can take different forms.
Prijevare u području bezgotovinskog plaćanja mogu imati različite oblike.
Criminals can trigger the execution of payments by using payer information obtained through, for example, phishing, skimming or obtaining information on dedicated websites selling stolen credit card credentials on the darknet.
Počinitelji kiberkriminala mogu pokrenuti izvršenje plaćanja s pomoću podataka o platitelju dobivenih, primjerice, lažnim predstavljanjem u elektroničkoj komunikaciji (phishing), kopiranjem podataka s magnetne trake (skimming) ili dobivanjem podataka na za to namijenjenim internetskim stranicama na kojima se prodaju podaci s ukradenih kreditnih kartica na mreži darknet.
Payments can also be fraudulently executed through counterfeit or stolen cards used to pay in stores or withdraw cash at ATMs or through the hacking of information systems to process payments, for example through tampering with points of sale for card transactions or unlawfully increasing credit card limits to allow excess expenses to go undetected.
Plaćanje se također može prijevarno izvršiti krivotvorenim ili ukradenim karticama u trgovinama, pri podizanju gotovine na bankomatima ili hakerskim napadima na informacijske sustave za obradu plaćanja, primjerice falsificiranjem prodajnih mjesta za transakcije karticama ili nezakonitim povećavanje limita na kreditnim karticama kako se ne bi otkrili preveliki učinjeni troškovi.
Existing data for card fraud shows that in 66% of cases, the fraud is committed without the presence of the card, by using stolen card credentials.
Postojeći podaci za kartične prijevare pokazuju da je u 66 % slučajeva prijevara počinjena bez kartice, na temelju ukradenih kartičnih podataka.
Why is non-cash payment fraud a threat to security?
Zašto je prijevara u području bezgotovinskog plaćanja prijetnja sigurnosti?
The fraud and counterfeiting of non-cash means of payment represents a threat to security as it provides important income for organised crime and enables other criminal activities such as terrorism, drug trafficking and trafficking in human beings.
Prijevare i krivotvorenje bezgotovinskih sredstava plaćanja ozbiljna su prijetnja sigurnosti EU-a jer su velik izvor prihoda organiziranog kriminala i njima se omogućuju druge kriminalne aktivnosti poput terorizma, krijumčarenja droga i krijumčarenja ljudi.
Europol reports that the criminal market for payment card fraud in the EU is dominated by well-structured and globally active organised crime groups, which may be making illegal earnings of at least €1.44 billion per year (the level of card fraud estimated by the European Central Bank).
Europol navodi da nezakonitim tržištem za plaćanje karticama u EU-u dominiraju dobro strukturirane skupine organiziranog kriminala koje djeluju na globalnoj razini, koje godišnje ilegalno zarade najmanje 1,44 milijardi EUR (razina kartičnih prijevara koje procjenjuje Europska središnja banka).
This amount is likely to increase, mainly fuelled by the increasing digitalisation of the economy and the emergence of new payment instruments through technological innovation.
Taj se iznos može povećavati, uglavnom zbog sve veće digitalizacije gospodarstva i stvaranja novih instrumenata platnog prometa s pomoću tehnoloških inovacija.
In addition, non-cash payments are essential for online transactions and their security is fundamental for establishing a Digital Single Market.
Osim toga, bezgotovinska plaćanja bitna su za internetske transakcije, a njihova je sigurnost ključna za uspostavu jedinstvenog digitalnog tržišta.
Conversely, non-cash payment fraud causes significant direct economic losses (for example, airlines lose around USD 1 billion per year globally in card fraud) and reduces consumer trust, which may result in reduced economic activity and limited engagement in the digital single market.
S druge strane, prijevare u području bezgotovinskog plaćanja uzrokuju velike izravne gospodarske gubitke (na primjer, zračni prijevoznici godišnje gube otprilike 1 milijardu USD na svjetskoj razini zbog kartičnih prijevara) i smanjuje povjerenje potrošača, što može dovesti do smanjene gospodarske aktivnosti i ograničenog sudjelovanja na jedinstvenom digitalnom tržištu.
Why is the Commission proposing a new Directive on non-cash payment fraud?
Zašto Komisija predlaže novu Direktivu o prijevarama u području bezgotovinskog plaćanja?
Technological developments, such as the increasing use of mobile payments or virtual currencies, have brought about substantial changes in the area of non-cash payments and the increase in online fraud.
Tehnološki razvoj, primjerice sve veća upotreba mobilnog plaćanja ili virtualnih valuta, dovela su do značajnih promjena u području bezgotovinskog plaćanja i povećanja internetskih prijevara.
In order to ensure that crimes committed with new payment instruments can be effectively prosecuted, the EU's criminal law framework need to be up to date notably to ensure an approximation of the level of penalties.
Kako bi se osigurao da učinkovit kazneni progon počinitelja kaznenih djela s pomoću novih instrumenata, EU-ov okvir kaznenog prava mora se ažurirati kako bi se osiguralo usklađivanje razine kazni.
In particular, the fact that non-cash payment fraud often takes place online challenges the traditional concept of territoriality since information systems can be used and controlled remotely from anywhere.
Naime, budući da se prijevare u području bezgotovinskog plaćanja često događaju na internetu, tradicionalni pojam teritorijalnosti doveden je u pitanje jer se sustavi za informacije mogu upotrebljavati i kontrolirati na daljinu s bilo kojeg mjesta.
Therefore, jurisdiction should be asserted for the offences committed irrespectively of the offenders' nationality and physical presence, but in view of any damage caused by the offence on the territory of the Member State.
Stoga bi trebalo uvesti nadležnost za počinjena kaznena djela bez obzira na državljanstvo počinitelja i njegovu fizičku prisutnost, ali uzimajući u obzir štetu koju je prouzročilo kazneno djelo počinjeno na državnom području države članice.
Whilst the current Framework Decision on combatting the fraud and counterfeiting of non-cash means of payment has contributed to creating a common EU criminal law framework, the current level of harmonisation is not sufficient to adequately support cross-border investigations and prosecutions.
Iako se postojećom okvirnom odlukom o borbi protiv prijevara i krivotvorenja bezgotovinskih sredstava plaćanja pridonijelo stvaranju zajedničkog okvira EU-a o kaznenom pravu, trenutačna razina usklađenosti nije dovoljna da bi se na odgovarajući način poduprle prekogranične istrage i kazneni progoni.
How will the new Directive help fight non-cash payment fraud?
Kako će se novom Direktivom pridonijeti borbi protiv prijevara u području bezgotovinskog plaćanja?
The Commission is proposing to boost deterrence through a new Directive to combat the fraud and counterfeiting of non-cash means of payment.
Komisija predlaže snaženje odvraćanja s pomoću nove direktive o borbi protiv prijevare i krivotvorenja povezanih s bezgotovinskim sredstvima plaćanja.
In line with the EU Agenda on Security and the EU Cybersecurity Strategy, as well as the Digital Single Market Strategy, the new Directive will boost Member States' capacity to prosecute and sanction non-cash payment fraud by:
U skladu s Programom sigurnosti EU-a, Strategijom EU-a za kibersigurnost i Strategijom jedinstvenog digitalnog tržišta, novom direktivom povećat će sposobnosti država članica da kazneno gone i kažnjavaju prijevare u području bezgotovinskog plaćanja i to:
Strengthening the ability of law enforcement authorities to tackle this form of crime by expanding the scope of the offences related to information systems to all payment transactions, including transactions through virtual currencies;
Jačanjem sposobnosti tijela za provedbu zakona u borbi protiv tog oblika kaznenih djela proširenjem opsega kaznenih djela povezanih s informacijskim sustavima za sve platne transakcije, uključujući transakcije preko virtualnih valuta.
Introducing common rules on the level of penalties, in particular by setting a minimum level for the highest penalties Member States can impose.
Uvođenjem zajedničkih pravila o razini kazni, posebno utvrđivanjem najniže razine najvećih kazni koje države članice mogu uvesti.
These can range from two to five years depending on the offence.
One mogu biti u rasponu od dvije do pet godina, ovisno o kaznenom djelu.
The new rules make it a self-standing offence to possess, sell, procure for use, import or distribute a stolen or unlawfully appropriated counterfeited or falsified payment instrument;
Prema novim pravilima, samostalna su kaznena djela posjedovanje, prodaja, nabava radi korištenja, uvoz ili distribucija ukradenih ili nezakonito prisvojeno krivotvorenih ili lažnih platnih instrumenata.
Clarifying the scope of the jurisdiction by ensuring that Member States have jurisdiction in cases either where the offence has been committed using an information system located within the territory of the Member State while the offender may be located outside of it or if the offender is located within the territory of the Member State but the information system may be located outside of it.
Pojašnjenjem opsega nadležnosti tako da se državama članicama osigura nadležnost u slučajevima kada je kazneno djelo počinjeno putem informacijskog sustava koji se nalazi na državnom području države članice, dok počinitelj može biti i izvan tog područja ili počinitelj može biti na području države članice, a informacijski sustav izvan njega.
The scope of the jurisdiction is also clarified regarding the effects of the offence by ensuring that Member States are able to exercise jurisdiction if the offence causes damage in their territory, including damage resulting from the theft of a person's identity;
Pojašnjenje opsega nadležnosti odnosi se i na posljedice kaznenog djela tako da se državama članicama osigura mogućnost izvršavanja nadležnosti ako kazneno djelo uzrokuje štetu na njihovu državnom području, uključujući štetu koja je nastala zbog krađe identiteta osobe.
Ensuring that cybercrime victims have a right to access information about available assistance and support.
Osiguranjem prava pristupa žrtava kiberkriminala informacijama o dostupnoj pomoći i potpori.
In addition, the new rules will improve the conditions and incentives for victims and private entities to report crimes;
Osim toga, novim će se pravilima unaprijediti uvjeti i potaknuti žrtve i privatne subjekte da prijave kaznena djela;
Introducing measures to improve Union-wide criminal justice cooperation by strengthening the existing structure and use of the operational Contact Points;
Uvođenjem mjera za poboljšanje suradnje kaznenog pravosuđa na razini Unije jačanjem postojećih struktura i upotrebom operativnih kontaktnih točaka.
Addressing the need to provide statistical data on the fraud and counterfeiting of non-cash means of payment.
Rješavanjem potrebe pružanja statističkih podataka o prijevarama i krivotvorenju bezgotovinskih sredstava plaćanja.
To effectively step up the investigation and prosecution of cyber-enabled crime, the Commission will also present proposals to facilitate cross-border access to electronic evidence in early 2018.
Kako bi se poboljšala učinkovita istraga i kazneni progon počinitelja kiberkriminala, Komisija će početkom 2018. predstaviti prijedloge za olakšavanje prekograničnog pristupa elektroničkim dokazima.
In parallel, the Commission is implementing practical measures to improve cross-border access to electronic evidence for criminal investigations, including funding for training on cross-border cooperation, the development of an electronic platform to exchange information within the EU and the standardisation of judicial cooperation forms used between Member States.
Usporedno s time, Komisija provodi praktične mjere za poboljšanje prekograničnog pristupa elektroničkim dokazima za kaznene istrage, uključujući financiranje osposobljavanja u području prekogranične suradnje, razvoj elektroničke platforme za razmjenu informacija unutar EU-a te standardizaciju obrazaca koji se koriste za pravosudnu suradnju među državama članicama.
The Commission is also looking into different ways of reinforcing forensic capabilities across Member States.
Komisija razmatra i načine za jačanje kapaciteta država članica u području forenzike.
One step would be to further develop Europol and its European Cybercrime Centre.
Jedna bi mogućnost bio dodatni razvoj Europola i njegova Europskog centra za kiberkriminal.
By October, the Commission will also present its reflections on the role of encryption in criminal investigations.
Komisija će do listopada predstaviti svoja razmatranja o ulozi šifriranja u kaznenim istragama.
Finally, to better assist Member States and boost their cybercrime investigative capabilities, the Commission will dedicate €10.5 million under the Internal Security Fund (ISF).
Konačno, kako bi pomogla državama članicama i potaknula poboljšanje kapaciteta za istragu kiberkriminala, Komisija će namijeniti 10,5 milijuna EUR iz Fonda za unutarnju sigurnost (ISF).
Strengthening international cooperation on cybersecurity
Jačanje međunarodne suradnje u području kibersigurnosti
The EU's international cybersecurity policy is designed to address the continuously evolving challenge of promoting global cyber-stability, as well as contributing to Europe's strategic autonomy and security in cyberspace, always guided by the EU's core values and fundamental rights.
Politika kibersigurnosti EU-a na međunarodnoj razini osmišljena je za suočavanje s izazovom koji se neprestano razvija, tj. promicanju globalne kiberstabilnosti i doprinosu strateškoj autonomiji Europe i sigurnosti u kiberprostoru, uvijek uzimajući u obzir EU-ove temeljne vrijednosti i temeljna prava.
The EU will prioritise the establishment of a strategic framework for conflict prevention and stability in cyberspace in its bilateral, regional, multi-stakeholder and multilateral engagements.
EU će u svojim bilateralnim, regionalnim i multilateralnim angažmanima i angažmanima s više dionika dati prednost uspostavi strateškog okvira za sprječavanje sukoba i stabilnost u kiberprostoru.
As part of the strategic framework for conflict prevention, the EU promotes the application of international law, and in particular the United Nations Charter, in cyberspace.
Kao dio strateškog okvira za sprečavanje sukoba, EU u kiberprostoru promiče primjenu međunarodnog prava, a posebno Povelje Ujedinjenih naroda.
The EU further supports the development of non-binding voluntary norms of state behaviour and cyber confidence building measures.
Nadalje, EU podržava razvoj neobvezujućih dobrovoljnih normi ponašanja države i mjera izgradnje povjerenja u području kibersigurnosti.
Given the global nature of the threat, building and maintaining robust alliances and partnerships with third countries is fundamental to the prevention and deterrence of cyber-attacks – which are increasingly central to international stability and security.
S obzirom na globalnu narav prijetnje, stvaranje i održavanje čvrstih veza i partnerstava s trećim zemljama ključne su za sprječavanje i odvraćanje od kibernapada, što je sve važnije za međunarodnu stabilnost i sigurnost.
The EU has built up specific cyber dialogues with the US, Japan, India, South Korea and China.
EU je uspostavio posebne dijaloge o kibersigurnosti s SAD-om, Japanom, Indijom, Južnom Korejom i Kinom.
Close consultations with international organisations, such as NATO, the ASEAN Regional Forum, the OSCE, the Council of Europe and the OECD are also in place.
Uspostavljena su i savjetovanja s međunarodnim organizacijama, primjerice NATO-om, Regionalnim forumom ASEAN, OESS-om, Vijećem Europe i OECD-om.
How can the EU diplomatically respond to malicious cyber activities?
Kako EU može diplomatski odgovoriti na zlonamjerne kiberaktivnosti?
On 19 July 2017, the Council agreed on Council Conclusions on a Framework for a Joint Diplomatic Response to Malicious Cyber Activities (the "Cyber Diplomacy Toolbox") that allows the EU and its Member States to prevent and respond to malicious cyber activities.
Vijeće je 19. srpnja 2017. donijelo Zaključke Vijeća o okviru za zajednički diplomatski odgovor EU-a na zlonamjerne kiberaktivnosti („Alati za kiberdiplomaciju”), kojim se EU-u i njegovim državama članicama omogućuje da spriječe i odgovore na zlonamjerne kiberaktivnosti.
Through the use of measures within the Framework of the Common Foreign and Security Policy instruments, the EU and its Member States seek to encourage cooperation, facilitate the mitigation of immediate and long-term threats and influence the behaviour of potential aggressors in the long term.
Primjenom mjera u okviru instrumenata zajedničke vanjske i sigurnosne politike, EU i njegove države članice nastoje poticati suradnju, olakšati ublažavanje neposrednih i dugoročnih prijetnji i dugoročno utjecati na ponašanje potencijalnih počinitelja kaznenih djela.
This should be seen as complementary to, but not a replacement for, existing EU cyber diplomacy engagement or, indeed, Member State activity.
To bi se trebalo smatrati dopunom, a ne zamjenom postojećih kiberdiplomatskih angažmana EU-a ili aktivnosti država članica.
How will the EU contribute to global cyber capacity building?
Kako će EU pridonijeti globalnoj izgradnji kiberkapaciteta?
Global cyber stability relies on the local and national ability of all countries to prevent and react to cyber incidents, and investigate and prosecute cyber-crime cases.
Globalna kiberstabilnost oslanja se na lokalne i nacionalne mogućnosti svih zemalja u sprječavanju i reagiranju na kiberincidente te istragu i progon počinitelja kiberkriminala.
Supporting efforts to build national resilience in third countries will increase the level of cybersecurity globally, with positive consequences for the EU.
Potporom nacionalnim naporima za izgradnju otpornosti u trećim zemljama povećat će se razina kibersigurnosti u svijetu, s pozitivnim posljedicama za EU.
Since 2013, the EU has been leading on international cybersecurity capacity building and systematically linking these efforts with its development cooperation.
EU od 2013. ima vodeću ulogu u području stvaranja kiberkapaciteta za međunarodnu kibersigurnost, a te napore sustavno povezuje s razvojnom suradnjom.
In order to improve the EU's ability to mobilise its collective expertise to support this capacity-building, a dedicated EU Cyber Capacity Building Network should be set up, bringing together the European Commission, European External Action Service, Member States' cyber authorities, EU agencies, academia and civil society.
Kako bi se poboljšala sposobnost EU-a da upotrijebi svoja zajednička stručna znanja za potporu poboljšanju kapaciteta, trebalo bi uspostaviti mrežu za stvaranje novih kiberkapaciteta u okviru koje bi surađivali Europska komisija, Europska služba za vanjsko djelovanje, tijela za kibersigurnost država članica, agencije EU-a, akademske zajednice i civilno društvo.
EU Cyber Capacity Building guidelines will be developed to help offer better political guidance and prioritisation of EU efforts in assisting the third countries.
Kako bi se osigurale bolje političke smjernice i odredile glavne zadaće EU-a za pomoć trećim zemljama, razvit će se nove smjernice EU-a za stvaranje kiberkapaciteta.
The EU will also work together with other donors in this field to avoid duplication of effort and facilitate more targeted capacity building in different regions.
EU će surađivati s drugim donatorima u tom području kako bi se izbjeglo udvostručavanje napora i pospješila ciljana izgradnja kapaciteta u različitim regijama.
Cooperation on Cyber Defence
Suradnja u području kiberobrane
With cyber threats being one of the major security threats of our times, a rapid increase in cyber defence capacities within the EU is needed to mitigate the risk and adequately respond to harmful cyber operations.
S obzirom na to da su kiberprijetnje jedna od glavnih prijetnji sigurnosti našeg vremena, potrebno je brzo poboljšanje kiberobrambenih kapaciteta u EU-u kako bi se ublažio rizik i odgovarajuće odgovorilo na štetne kiberoperacije.
New and existing initiatives, such as the European Defence Fund, will be central in supporting further cyber defence efforts, such as a cyber defence training and education platform.
Nove i postojeće inicijative, poput Europskog fonda za obranu, imat će ključnu ulogu u poticanju daljnjih napora u području kiberobrane, primjerice platforma za osposobljavanje i obrazovanje u području kiberobrane.
The European External Action Service and the European Defence Agency (EDA) have been engaged with Member States on cyber defence since 2013, when the EDA Cyber Defence Project Team was set up with Member States.
Europska služba za vanjsko djelovanje i Europska obrambena agencija (EDA) pokrenule su dijalog s državama članicama o kiberobrani 2013., kada je s državama članicama osnovan projektni tim EDA-e za kiberobranu.
There will be a renewed emphasis on the EU Cyber Defence Policy Framework, adopted by the EU in 2014, that aims to raise Member States capabilities, streamline their doctrines, increase training and exercise opportunities, promote dual use research and protect Common Security and Defence Policy missions and operations.
Ponovno će istaknuti okvir politike kiberobrane EU-a, koji je EU donio 2014., a kojemu je cilj poboljšanje kapaciteta država članica, pojednostavnjenje njihovih doktrina, povećanje mogućnosti osposobljavanja i vježbi, promicanje istraživanja za dvojnu namjenu te zaštita zajedničke sigurnosne i obrambene politike, misija i operacija.
The Member States are in the lead on cyber defence, but the EU can complement their efforts by advancing defence industrial development, encourage policy coordination between Member States on cyber defence at the strategic level and look for civil and military synergies that the EU can provide.
Države članice imaju vodeću ulogu u kiberobrani, ali EU njihove napore može upotpuniti promicanjem obrambenog industrijskog razvoja, potaknuti koordinaciju politika između država članica u području kiberobrane na strateškoj razini i potražiti civilne i vojne sinergije koja će se ostvariti na razini EU-a.
Dual use research and development, capability development in cyber defence doctrine and technology and training will be priority areas.
Prioritetna će područja biti istraživanje i razvoj za dvojnu namjenu, razvoj sposobnosti u području doktrine i tehnologije kiberobrane te osposobljavanje.
Supported by the High Representative, the Commission and the European Defence Agency, those Member States interested could pull capabilities together to form projects on cybersecurity within the framework of a Permanent Structured Cooperation (PESCO).
Uz potporu visoke predstavnice, Komisije i Europske obrambene agencije, zainteresirane države članice mogle bi udružiti kapacitete kako bi osmislile projekte na području kibersigurnosti u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO).