natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 7 indicates that, from mid-2000 to mid-2002, savings and foreign currency deposits of residents expanded at annual rates of up to 40%, making it possible to finance credit expansion entirely from domestic sources.
Slika 7. pokazuje da su od sredine 2000. do sredine 2002. godine štednja i depoziti u inozemnoj valuti rezidenata rasli po godišnjim stopama do 40%, cime je omogućeno financiranje ekspanzije kredita isključivo iz domaćih izvora.
Since mid-2002, however, the growth of savings and foreign currency deposits has sharply decelerated, turning negative in December 2002 and becoming virtually flat in January 2003.
No nakon sredine 2002. godine rast štednje i depozita u inozemnoj valuti naglo pada, te u prosincu 2002. godine postaje negativan i ne raste u siječnju 2003. godine.
At the same time, foreign liabilities have jumped sharply (by 14 billion kuna, almost 2 billion, between May 2002 and May 2003), implying that commercial banks have financed the continuing expansion of domestic credit almost entirely from foreign sources.
U isto vrijeme inoobveze naglo skaču (između svibnja 2002. i svibnja 2003. godine za 14 milijardi kuna, ili za gotovo 2 milijarde eura), što upućuje na zaključak da su poslovne banke gotovo u cijelosti financirale kontinuiranu ekspanziju domaćih kredita iz inozemnih izvora.
This situation is unsustainable.
Takva je situacija vjerojatno neodrživa.
Precautionary measures taken by the Croatian National Bank in 2003 to restrict the growth of commercial bank lending are thus justified.
Dakle, preventivne mjere što ih je u 2003. godini poduzela Hrvatska narodna banka radi restrikcije rasta kredita poslovnih banaka opravdane su.
Another potential concern is that greater competition among banks can result in excessive contraction of intermediation margins, affecting the financial position of banks.
Drugi mogući problem jest činjenica da veća konkurencija između banaka može dovesti do pretjeranog smanjenja razlika između aktivnih i pasivnih kamatnih stopa, što utječe na financijsku poziciju banaka.
This situation is probably untenable in the medium term given the higher efficiency of banks in western Europe.
Ako se uzme u obzir veća efikasnost banaka u zemljama zapadne Europe, takva je situacija u srednjem roku neodrživa.
However, margins between lending and deposit rates, as well as between lending and interbank rates (a good indicator of banks' funding costs), are still relatively high in Croatia.
No razlike između kamatnih stopa na kredite i depozite, kao i između stopa na kredite i međubankarskih stopa (posljednje su dobar pokazatelj troškova izvora sredstava), u Hrvatskoj su još uvijek relativno visoke.
This indicates that commercial banks in Croatia still have room for manoeuvre left and that their financial position may not immediately suffer in the case of a slowdown in business activity.
To dokazuje da hrvatske poslovne banke imaju još manevarskog prostora te da usporavanje ekonomske aktivnosti ne mora odmah štetiti njihovoj financijskoj poziciji.
In summary, there are reasons to remain cautious with regard to the financing of the recent lending boom.
U zaključku valja napomenuti da postoje razlozi za budnost kada je u pitanju financiranje posljednjega kreditnog buma.
While prudential indicators point to a relatively sound banking system, one should keep in mind that these indicators are backward looking.
Iako prudencijalni pokazatelji upućuju na relativno zdrav bankarski sustav, treba imati na umu da se ti pokazatelji računaju na temelju podataka koji su raspoloživi s nekoliko mjeseci zakašnjenja.
On the other hand, there is evidence that credit growth to the private sector has entered a zone where increased vulnerability is not excluded.
Osim toga, postoje indicije da je rast kredita privatnom sektoru ušao u zonu u kojoj nije isključena povećana ranjivost banaka.
In particular, the surge in foreign liabilities of commercial banks raises both macroeconomic and prudential concerns.
To se osobito odnosi na porast inozemnih obveza poslovnih banaka, što upućuje na oprez u makroekonomskom i prudencijalnom smislu.
CONCLUDING REMARKS: PREPARING FOR CAPITAL INFLOWS
ZAKLJUČNA RAZMATRANJA: KAKO SE PRIPREMITI ZA VELIKE KAPITALNE PRILJEVE?
The Croatian public has for some time been presented with a fairly pessimistic assessment of the growth performance of the Croatian economy and the outlook for the external sector.
Hrvatskoj javnosti mnogi domaći analitičari već dulje vrijeme prikazuju dosta pesimističnu sliku o rastu gospodarstva i izgledima vanjskoga sektora.
According to this view, rapid expansion of bank lending to households and government borrowing for infrastructure projects have led to an unsustainable growth of domestic demand and imports.
Prema jednom često iskazivanom stajalištu, brz rast bankarskih kredita domaćinstvima i zaduživanje države za infrastrukturne projekte doveli su do “neodrživog” rasta domaće potražnje i uvoza.
At the same time, it has been argued, Croatian exports have disappointed over the past decade because of an “overvalued” exchange rate, the lack of an “export strategy”, and failed privatisation and restructuring efforts.
U isto se vrijeme tvrdi kako su rezultati hrvatskog izvoza tijekom proteklog desetljeća poražavajući, što zbog “precijenjenog” tečaja, što zbog nedostatka izvozne strategije i propale privatizacije i restrukturiranja poduzeća.
The result of such unbalanced growth has been excessive current account deficits and unsustainable increases in external and public sector debt.
Takav neuravnoteženi rast, tvrdi se dalje, doveo je do golemog deficita tekućeg računa platne bilance i do neodrživog porasta vanjskog duga i duga javnog sektora.
According to this view, then, a balance of payments crisis before or in lieu of the EU accession is more or less inevitable.
Prema tom stajalištu, platnobilančna je kriza manje-više neizbježna, bez obzira na to hoće li Hrvatska uskoro pristupiti EU ili ne.
In contrast to this view, this paper has argued that clearer signs of healthier growth have emerged in the past 3-4 years.
Suprotno tom shvaćanju, analiza provedena u ovom radu pokazuje da su se u posljednje 3-4 godine pojavili jasni znakovi dugoročno zdravijega ekonomskog rasta.
Moreover, the Croatian economy should be able to adjust to the widening external deficit in 2002-03 in an orderly manner.
Štoviše, postoje indicije da bi hrvatsko gospodarstvo trebalo bez većih teškoća smanjiti visoki deficit tekućeg računa platne bilance.
However, as regards the expansion in private sector credit, there are reasons for concern, and precautionary measures taken by the Croatian National Bank are justified.
No u vezi s ekspanzijom kredita privatnom sektoru, postoje određeni razlozi za zabrinutost, pa su stoga preventivne mjere HNB-a opravdane.
Looking ahead, a major challenge for macroeconomic policy in the run-up to the EU accession could come from symptoms of “too great” success - i.e., large capital inflows - rather than the lack of success.
Ako se suprotstave tako različite ocjene, postavlja se pitanje što su zaista glavni problemi koji bi mogli zaokupiti makroekonomsku politiku u procesu približavanja EU.
If Croatia becomes an official EU candidate in 2004, it will have good chances to join the EU together with Bulgaria and Romania in 2007.
Ako Hrvatska postane službena kandidatkinja za EU 2004. godine, mogla bi imati dobre izglede da se priključi EU zajedno s Bugarskom i Rumunjskom 2007. godine.
This could lead to increased inflows of both long-term and shortterm capital, putting pressure on domestic money supply, the exchange rate and aggregate demand.
To bi moglo dovesti do znatnog povećanja kapitalnih priljeva u dugom i srednjem roku, što bi stvaralo pritisak na domaću ponudu novca, tečaj kune i agregatnu potražnju.
The Croatian economy, like other central European economies, has several features that make it susceptible to such inflows.
Hrvatsko gospodarstvo, kao i gospodarstva drugih zemalja središnje Europe, ima nekoliko značajki koje ga čine osjetljivim na kapitalne priljeve.
The first such feature is the much higher (pre-inflow) rate of return on investment, reflecting imbalances in initial stocks of capital and a relatively rich endowment of skilled labour.
Prva se odnosi na mnogo višu stopu povrata investicija u proizvodnju, što održava neusporedivo niži početni fond proizvodnog kapitala u Hrvatskoj i relativno značajan kontingent obrazovane radne snage.
This differential will induce capital inflows for so long as the present value of expected gains from investment exceeds the cost of funds to investors.
Viša stopa povrata investicija u proizvodnju privlačit će dugoročne kapitalne priljeve dokle god sadašnja vrijednost očekivanih dobitaka od investicija nadmašuje trošak financiranja tih investicija za strane ulagače.
The setting of macroeconomic policies will therefore need to take account of the strength of underlying investment demand that capital inflows represent. vi
Makroekonomska će politika stoga morati uzeti u obzir snagu investicijske potražnje na kojoj se zasnivaju dugoročni kapitalni priljevi.vi
But it may also reflect important real factors related to the transition process, in particular the tendency for prices of non-tradable goods to rise faster than the prices of tradables as real wages rise in the wake of rising productivity (the so-called BalassaSamuelson effect; see Mihaljek and Klau, 2003).
To može odražavati “premekanu” makroekonomsku politiku (posebno fiskalnu), no može odražavati i realna kretanja povezana s tranzicijskim procesom, posebno tendenciju da cijene roba i usluga namijenjenih domaćem tržišu (non-tradables) rastu brže od cijena roba i usluga namijenjenih međunarodnoj razmjeni.
In countries with fixed exchange rates, these forces have manifested themselves in (CPIbased) real exchange rate appreciation, while in countries with floating exchange rates they have manifested themselves partly in nominal exchange rate appreciation, and partly in higher inflation.
™ U zemljama s fiksnim tečajem ta se kretanja manifestiraju inflacijom i aprecijacijom realnog tečaja, a u zemljama s plivajućim tečajem dijelom se očituju u aprecijaciji nominalnog tečaja, a dijelom u inflaciji.
Given this inflation differential and the associated tendency of real exchange rates to appreciate, nominal interest rates in the accession countries have tended to be higher than in the euro area.
Uzimajući u obzir te razlike u inflaciji, kao i s tim povezanu tendenciju realnog tečaja da aprecira, nominalne kamatne stope u zemljama kandidatkinjama obično su više nego u eurozoni.
The recent Hungarian experience illustrates this point vividly.
To potvrđuje nedavno iskustvo Mađarske.
Short-term inflows estimated at some 4-5 billion (equivalent to 7-8% of annual GDP) entered Hungary within only a few hours on 15-16 January 2003.
Kratkoročni priljevi u iznosu 4-5 milijardi eura (što je 7-8% godišnjeg BDP-a) ušli su u Mađarsku za samo nekoliko sati 15. i 16. siječnja 2003. godine.
The inflows were fuelled by both high interest rate differentials and the speculation that the 15% limit for appreciation of the forint above its central parity against the euro would be lifted.
Te su priljeve potaknule velike razlike u kamatnim stopama te spekulacija da će 15%-tno ograničenje na aprecijaciju forinte iznad njezina središnjeg pariteta u odnosu prema euru biti ukinuto.
To deter inflows, the National Bank cut policy rates by 200 basis points within two days, introduced a quantitative restriction on short-term deposits, and intervened heavily in the foreign exchange market.
Da bi odvratila priljeve, Mađarska je narodna banka bila prisiljena smanjiti službene kamatne stope za 2 postotna boda u dva dana, uvesti privremene kapitalne restrikcije i snažno intervenirati na deviznom tržištu.
While these extraordinary measures calmed speculation, lower interest rates combined with the ensuing depreciation of the forint have aggravated inflationary pressures, forcing the central bank to raise its inflation forecast for 2003.
Iako su te mjere smirile spekulacije, niže kamatne stope u kombinaciji s deprecijacijom forinte pojačale su inflacijske pritiske i prisilile središnju banku da povisi svoj inflacijski cilj za 2003. godinu.
A second problem potentially facing Croatia is that, like all emerging market economies, it remains exposed to capital flow reversals, especially if inflows result in both overvaluation and rising inflation.
Drugi problem s kojim se potencijalno suočava Hrvatska (kao i sve zemlje s tržištima u nastajanju) jest mogućnost naglog povlačenja kratkoročnog kapitala.
A particular concern is what might happen if the ambitious fiscal deficit reduction strategy were to go off track.
Do toga može npr. doći ako se proračunski deficit neočekivano poveća umjesto da se smanji.
Since non-residents are expected to become major buyers of newly issued public debt, given the promise of medium-term sustainability, such an event could lead to a sudden reversal of portfolio capital flows, causing the currency to depreciate sharply.
Nerezidenti koji posjeduju državne obveznice mogu tada zaključiti da se pogoršavaju izgledi za održivost javnog duga i prodati obveznice, što može dovesti do nagog povlačenja kratkoročnog kapitala i prouzročiti snažnu deprecijaciju valute.
This course of events can again be illustrated by the Hungarian experience.
Takav slijed događaja može se također ilustrirati mađarskim primjerom.
In mid-June 2003, monetary policy was tightened sharply after a poorly communicated decision to devalue the forint's fixed fluctuation band damaged investor confidence and triggered heavy selling of domestic currency bonds.
Sredinom lipnja 2003. godine neodlučnost Vlade u smanjivanju proračunskog deficita i nepotrebna devalvacija forinte zbunili su strane ulagače i potaknuli opsežnu prodaju obveznica denominiranih u forintama, zbog čega je središnja banka bila prisiljena povećati službene kamatne stope za 3 postotna boda.
Third, large capital inflows might worsen pre-existing currency mismatches.
Prema prudencijalnoj regulativi banke u Hrvatskoj obvezne su uravnotežiti svoju otvorenu vanjsku poziciju.
Because of such currency mismatches, Croatia's banking systems is highly vulnerable to volatile exchange rate movements.
Zbog takve valutne neusklađenosti hrvatski je bankovni sustav vrlo ranjiv na hirovite promjene tečaja.
Furthermore, as debt is already skewed towards foreign rather than domestic liabilities, volatile exchange rate movements could also give rise to debt sustainability problems.
Štoviše, kako je dug javnog i privatnog sektora uglavnom denominiran u devizama a ne u kunama, hirovito kretanje tečaja može otvoriti i problem održivosti duga.
It should be emphasised that the policy challenges facing the accession countries in the presence of large capital inflows are largely independent of the exchange rate regime.
Treba naglasiti da su izazovi s kojima su suočene zemlje kandidatkinje pri velikim kapitalnim priljevima uglavnom neovisni o tečajnom režimu.
Because the mechanisms motivating capital inflows are real rather than monetary, the only question is whether a real appreciation takes place through nominal appreciation or through inflation.
S obzirom na to da su mehanizmi koji dovode do kapitalnih priljeva realne, a ne monetarne prirode, jedino je pitanje ostvaruje li se realna aprecijacija putem nominalne aprecijacije ili putem inflacije.
Under a fixed regime (or a fixed but adjustable peg), capital inflows will reduce interest rates and increase investment relative to domestic saving.
U uvjetima fiksnog tečaja (ili fiksnog, ali prilagodljivog tečaja) kapitalni će priljevi smanjiti kamatne stope i povećati investicije s obzirom na domaću štednju.
If inflation rises, external competitiveness would decline.
Ako se poveća inflacija, vanjska će se konkurentnost smanjiti.
Under a floating regime, capital inflows would lead the exchange rate to appreciate, again causing a loss of competitiveness and potentially generating a current account deficit.
U režimu plutajućeg tečaja kapitalni će priljevi dovesti do aprecijacije nominalnog tečaja, te će opet doći do gubitka konkurentnosti i do mogućeg deficita platne bilance.
While various fundamental and institutional factors may impart some friction to this process, it is not likely that these frictions would be sufficient to afford the accession countries any significant interest rate autonomy, given capital mobility and the convergence of long-term interest rates to euro area levels.
Iako razni institucionalni čimbenici mogu ublažiti te procese, uz mobilnost kapitala i konvergenciju dugoročnih kamatnih stopa prema razinama eurozone maleni su izgledi da će zemlje kandidatkinje imati značajniju autonomiju u utvrđivanju kamatnih stopa.
In summary, policy makers in Croatia will have to conduct a very careful policy aimed at setting interest rates at an appropriate level: setting them too high would invite excessive short-term inflows, while setting them too low would lead to excessive investment and thus inflation.
Može se, dakle, zaključiti kako će nosioci ekonomske politike u Hrvatskoj morati voditi vrlo opreznu politiku u određivanju kamatnih stopa: ako se one odrede previsoko, doći će do prevelikih kratkoročnih priljeva i s njima povezane aprecijacije tečaja, a ako se odrede prenisko, doći će do prevelikih investicija, porasta kredita i inflacije.
As Croatia has limited capacity to respond to large movements in capital flows, it may find it necessary to satisfy the Maastricht criteria even before it becomes a member of the EU.
Kako Hrvatska ima ograničene sposobnosti reagiranja na velike promjene kapitalnih priljeva, mogla bi biti prisiljena zadovoljiti Maastrichtske kriterije i prije članstva u EU.
This will require substantial fiscal adjustment in the next few years.
To će zahtijevati značajnu fiskalnu prilagodbu u nekoliko sljedećih godina.
Mobilising support for such adjustment will be difficult, however, given the large public expenditure needs and the fact that the deficits can be financed relatively easily at the moment.
Zbog potrebe za velikom javnom potrošnjom i činjenice da se deficiti zasada mogu relativno lako financirati, bit će teško mobilizirati javnu potporu takvoj prilagodbi.
i For instance, the contribution of domestic demand is calculated as (DDt - DDt-1)/Yt1, where DDt is given by the sum of private and government consumption and fixed investment in year t, and Y is gross domestic product.
I Na primjer, doprinos domaće potražnje izračunava se kao (DD^ - DD^f/T^j, gdje je DDt zbroj privatne i državne potrošnje i fiksnih investicija u godini t, a Y bruto domaći proizvod.
By definition, contributions of individual components of GDP add up to the growth rate of the GDP.
Prema definiciji, zbroj doprinosa pojedinih komponenti BDP-a jednak je stopi rasta BDP-a.
ii The share of government consumption in GDP (22% in 2002) is smaller than the share of general government expenditure in GDP (50%), as the latter also includes redistribution through the pension and social security system (which is included in private consumption in national accounts) and public investment (which is included in gross fixed capital formation).
II Udio državne potrošnje u BDP-u (22% u 2002. godini) manji je od udjela rashoda opće države u BDP-u (50%), jer posljednji također obuhvaća preraspodjelu putem sustava mirovina i socijalne sigurnosti (koja je u nacionalnim računima uključena u privatnu potrošnju) i javne investicije (koje su uključene u formiranje bruto fiksnog kapitala).
iii For details of the data sample and analysis, see Mihaljek (2003b).
III Detaljnije o podacima i analizi vidjeti Mihaljek (2004).
iv The points in Figure 5 indicate changes in the growth rate of GDP (in percentage points, measured along the vertical axis) during different episodes of current account reversals (measured in percent of GDP along the horizontal axis).
iv Točke na slici 5. pokazuju promjene u stopama rasta BDP-a (u postotnim bodovima, mjereno na okomitoj osi) tijekom različitih promjena trenda tekućeg računa platne bilance (mjereno postocima BDP-a na vodoravnoj osi).
The regression line shows that, for each percentage point reduction in the current account deficit, the growth rate in emerging market economies declined on average by 1.06 percentage points.
Regresijski pravac pokazuje da je za svaki postotni bod smanjivanja deficita tekućeg računa, stopa rasta u promatranim gospodarstvima padala u prosjeku za 1,06 postotna boda.
v Exports of goods and services are projected to expand by 11% in 2003, and imports of goods and services by 8.8% (Institute of Economics, Zagreb (2003)).
v U 2003. godini predviđa se rast izvoza roba i usluga od 11% te uvoza roba i usluga od 8,8% (EIZG, 2003).
This would imply a decrease in the balance of goods and services and hence a positive contribution of net exports of about 0.25 of a percentage point.
Ako bi se ostvarile te stope rasta, došlo bi do smanjivanja deficita roba i usluga, a neto izvoz dao bi pozitivan doprinos rastu od otprilike 0,25 postotnog boda.
FISCAL ASPECTS OF ACCESSION:
FISKALNI ASPEKTI PRIDRUŽIVANJA:
CAN WE ENTER THE EUROPEAN UNION WITH A BUDGETARY DEFICIT?
MOŽEMO LI U EUROPSKU UNIJU S PRORAČUNSKIM DEFICITOM?
International Monetary Fund Zagreb
Međunarodni monetarni fond Zagreb
Croatian National Bank Zagreb
Hrvatska narodna banka Zagreb
Although there is no common fiscal policy at the European Union (EU) level in Croatia, accession will entail important changes in budgetary revenue and expenditure.
Iako ne postoji zajednička fiskalna politika na razini Europske unije (EU), priključivanje će u Hrvatskoj dovesti do značajnih promjena proračunskih prihoda i rashoda.
On the one hand, accession brings transfers from the EU budget, but also means the loss of customs revenue as well as the need to adjust the structure of tax revenue.
Priključivanje donosi transfere iz proračuna EU-a, ali i gubitak carinskih prihoda i potrebu prilagodbe strukture poreznih prihoda.
On the other hand, in conjunction with significant expenditure for adjustment in areas such as transportation and the environment, as well as expenditures for the EU budget, there will be a change in the structure of expenditure, in order to be able to check on transfers from the Structural Funds.
Usto, uz znatne izdatke za prilagodbu u područjima kao što su okoliš i transport, te izdvajanja za proračun EUa, doći će i do promjene u strukturi rashoda kako bi se mogli pratiti transferi iz strukturnih fondova.
The objective of this paper is to evaluate the intensity and direction of fiscal effects that accession will lead to, as well as the changes in their structure and the possibility of meeting the convergence criteria.
Cilj rada je ocijeniti intenzitet i smjer fiskalnih učinaka koje će donijeti priključivanje, kao i promjene u njihovoj strukturi te mogućnost dosezanja kriterija konvergencije.
fiscal policy of Croatia, structural funds of the European Union, harmonisation of tax legislation, convergence criteria
fiskalna politika Hrvatske, strukturni fondovi Europske unije, usklađivanje poreznog zakonodavstva, kriteriji konvergencije
When considering the fiscal effects of enlargement we come upon a kind of absurdity.
Pri susretu s fiskalnim učincima proširenja nailazimo na svojevrstan apsurd.
This concerns matters that are regularly dominant in negotiations about EU accession, although they are actually negligible in relation to the total costs and benefits of joining.
Riječ je o pitanjima koja redovito prevladavaju u pregovorima o priključivanju EU, iako su ona zapravo zanemariva u odnosu prema ukupnim troškovima i koristima priključivanja.
We shall nevertheless direct our analysis precisely to the fiscal aspects of accession, because for a number of reasons we consider them exceptionally important.
Analizu ćemo ipak usmjeriti upravo na fiskalne aspekte priključenja jer ih zbog nekoliko razloga smatramo izuzetno značajnima.