natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 8 May 2013 the European Commission published its second EU Citizenship Report , which puts forward 12 new concrete measures to solve problems citizens still have (IP/13/410 and MEMO/13/409 ).
Europska komisija je 8. svibnja 2013. objavila drugo Izvješće o građanstvu EU-a , u kojem se predstavlja 12 novih konkretnih mjera za rješavanje problema s kojima se građani još uvijek susreću (IP/13/410 i MEMO/13/409 ).
The Citizens' Report is the Commission's answer to a major online consultation held from May 2012 (IP/12/461 ) and the questions raised and suggestions made in Citizens' Dialogues on EU citizens' rights and their future.
Izvješće o građanstvu Komisijin je odgovor na sveobuhvatno savjetovanje održano preko interneta u svibnju 2012. (IP/12/461 ), a i na pitanja i preporuke iz dijaloga s građanima o pravima građana EU-a i njihovoj budućnosti.
Link to the online debate:
Poveznica na raspravu na internetu:
https://www.youtube.com/watch?v=8YFcRTqcX-M
https://www.youtube.com/watch?v=8YFcRTqcX-M
Further information on the Online Citizens’ Dialogue:
Dodatne informacije o dijalogu s građanima na internetu:
http://ec.europa.eu/debate-future-europe/citizens-dialogues/online/index_en.htm
http://ec.europa.eu/debate-future-europe/citizens-dialogues/online/index_en.htm
Annex: Citizens' Dialogues: the debate on Europe's future continues
Prilog: Dijalog s građanima: nastavlja se rasprava o budućnosti Europe
Belgian Member of European Parliament Mathieu Grosch/Begian Minister-President of the German Community Karl-Heinz Lambertz
Belgian Member of European Parliament Mathieu Grosch/Begian Minister-President of the German Community Karl-Heinz Lambertz
Minister-President of Wallonia Rudy Demotte
Minister-President of Wallonia Rudy Demotte
Brussels, 3 March 2014
Bruxelles, 3. ožujka 2014.
Turn to climate action for a job-rich economic recovery, Europeans say
Europljani smatraju da je za gospodarski oporavak koji donosi veliki broj radnih mjesta potrebna klimatska politika
Four out of five people in the European Union recognise that fighting climate change and using energy more efficiently can boost the economy and employment, according to a special Eurobarometer opinion poll on climate change published today.
Prema posebnom ispitivanju javnog mnijenja Eurobarometra o klimatskim promjenama objavljenom danas, četiri osobe od njih pet u Europskoj uniji smatraju da borba protiv klimatskih promjena i učinkovitije korištenje energije mogu potaknuti gospodarstvo i zapošljavanje.
This is slightly higher than in the last poll, in 2011, when 78% agreed.
To je malo više u odnosu na zadnje ispitivanje javnog mnijenja iz 2011. kada je to mišljenje izrazilo 78 % ispitanika.
Several member states which suffered most in the economic and financial crisis are among the countries where recognition of the economic benefits of climate action and energy efficiency is highest.
Među zemljama u kojima su gospodarske koristi povezane s mjerama za zaštitu klime i energetskom učinkovitošću prepoznate u najvećoj mjeri nalazi se nekoliko država članica koje su se suočile s najtežim posljedicama gospodarske i financijske krize.
In no Member State did fewer than 65% of respondents agree.
U svim državama članicama broj ispitanika koji je izrazio to mišljenje bio je veći od 65 %.
The survey1 also found that seven in ten citizens agree that reducing fossil fuel imports from outside the EU could bring economic benefits.
Istraživanje1 je pokazalo i to da sedam od deset građana smatra da bi smanjenje uvoza fosilnih goriva iz zemalja izvan EU-a moglo donijeti gospodarske koristi.
European Commission President José Manuel Barroso said : "
Predsjednik Europske komisije José Manuel Barroso izjavio je : „
There is not a choice to make between good economics and climate protection: cost-effective climate action is indeed good economics.
Nije riječ o odabiru između uspješnog gospodarstva i zaštite klime jer isplativa klimatska politika ustvari odgovara uspješnom gospodarstvu.
I am very encouraged that European citizens recognise that too.
Ohrabrujuće je da to prepoznaju i europski građani.
This poll sends a strong signal to EU leaders to take bold climate action for a sustainable economic recovery.
Ovo ispitivanje javnog mnijenja jasna je poruka čelnicima EU-a da poduzmu ambiciozne mjere za zaštitu klime u cilju održivog gospodarskog oporavka.
And it is an encouragement also for us in the Commission to continue fighting for ambitious climate action in Europe."
Za nas u Komisiji ono je ujedno i poticaj daljnjem zalaganju za ambiciozne mjere za zaštitu klime u Europi.”
Connie Hedegaard, European Commissioner for Climate Action, said: ''The poll confirms that a clear majority of Europeans expect their politicians to tackle the climate challenge now.
Connie Hedegaard, povjerenica Europske komisije za klimatsku politiku, izjavila je : „
The citizens understand that climate change did not go away while their governments were busy handling the economic crisis.
Građani shvaćaju da klimatske promjene nisu nestale dok su se njihove vlade bavile rješavanjem gospodarske krize.
It is not either growth and competitiveness or the climate.
Nije riječ o odabiru između rasta i konkurentnosti s jedne strane i klime s druge.
It is both, it has to be both.
Riječ je o oba izazova, a tako to i treba biti.
I hope that EU leaders will listen and act accordingly at the European Council later this month when they will discuss our 2030 climate and energy proposals''
Nadam se da će čelnici EU-a to poslušati i djelovati u skladu s time na sastanku Europskog vijeća ovog mjeseca kada će raspravljati o našim prijedlozima u vezi s klimatskim promjenama i energijom za 2030. godinu.”
Key results of the survey are as follows:
Ključni rezultati istraživanja jesu sljedeći:
80% of respondents agree that fighting climate change and using energy more efficiently can boost the economy and jobs, with 31% agreeing totally and 49% tending to agree.
80 % ispitanika smatra da borba protiv klimatskih promjena i učinkovitije korištenje energije mogu potaknuti gospodarstvo i zapošljavanje.
People were most likely to agree totally in Spain (52%), Sweden (50%), Malta (44%), Ireland and Cyprus (43%) and Greece (42%).
Najveći broj ispitanika koji se u potpunosti slažu s tom tvrdnjom zabilježen je u Španjolskoj (52 %), Švedskoj (50 %), na Malti (44 %), Cipru i u Irskoj (43 %) te u Grčkoj (42 %).
The lowest share of respondents either agreeing totally or tending to agree was 65% in Estonia.
Najniži udio ispitanika koji se s tom tvrdnjom slažu ili u potpunosti ili djelomično bio je u Estoniji i iznosio je 65 %.
Nine in ten Europeans consider climate change a serious problem.
Devet od deset Europljana smatra da su klimatske promjene ozbiljan problem.
A large majority - 69% - believe it a 'very serious' problem and 21% a 'fairly serious' problem.
Velika većina – njih 69 % – smatra da je to „vrlo ozbiljan” problem, a za njih 21 % riječ je o „prilično ozbiljnom” problemu.
Only 9% do not consider it a serious problem.
Samo 9 % ispitanika smatra da to nije ozbiljan problem.
On a scale of 1 (least) to 10 (most), the seriousness of climate change was ranked at 7.3. This compares with scores of 7.4 in 2011 and 7.1 in 2009.
Ozbiljnost klimatskih promjena je na ljestvici od 1. (najmanje) do 10. (najviše) ocijenjena s 7,3. (u odnosu na 7,4 u 2011. i 7,1 u 2009. godini).
Climate change is considered a very serious problem facing the world after poverty and the economic situation.
Klimatske promjene smatraju se vrlo ozbiljnim problemom s kojim je svijet suočen, odmah iza siromaštva i gospodarske situacije.
In 2011 climate change had been in second place, after poverty, hunger and water but ahead of the economy.
U 2011. godini bile su na drugom mjestu, iza siromaštva, gladi i vode, ali ispred gospodarstva.
Today half (50%) of the European public sees climate change as being among the four most serious problems.
Trenutačno polovina Europljana smatra da klimatske promjene spadaju među četiri najozbiljnija problema.
Respondents in Sweden (39%), Denmark (30%) and Malta (30%) are most likely to consider climate the single most serious global problem today.
Broj ispitanika koji smatraju da su klimatske promjene najozbiljniji globalni problem današnjice najveći je u Švedskoj (39 %), Danskoj (30 %) i na Malti (30 %).
70% of Europeans agree that reducing fossil fuel imports could benefit the EU economically, with 26% agreeing totally and 44% tending to agree.
70 % Europljana smatra da bi smanjenje uvoza fosilnih goriva EU-u moglo donijeti gospodarske koristi.
Respondents were most likely to agree totally in Spain (45%), Austria (40%), Cyprus (38%), Ireland (37%), Portugal (34%) and Malta (34%).
Najveći broj ispitanika koji se u potpunosti slažu s tom tvrdnjom zabilježen je u Španjolskoj (45 %), Austriji (40 %), na Cipru (38 %), u Irskoj (37 %), Portugalu (34 %) te na Malti (34 %).
The vast majority of Europeans support national action on energy efficiency and renewable energy.
Velika većina Europljana podupire nacionalne mjere u vezi s energetskom učinkovitošću i korištenjem obnovljivih izvora energije.
92% of respondents think it is important for their governments to provide support for improving energy efficiency by 2030, with just over half (51%) saying this is 'very important'.
Za 92 % ispitanika važno je da njihove vlade osiguraju potporu za poboljšanje energetske učinkovitosti do 2030., a nešto više od polovine ispitanika (51 %) smatra da je to „vrlo važno”.
For renewable energy, 90% find it important for their government to set targets to increase use of renewables by 2030, with 49% considering this 'very important'.
Kad je riječ o energiji iz obnovljivih izvora, 90 % ispitanika smatra da bi vlade trebale odrediti ciljeve za povećanje korištenja obnovljivih izvora energije do 2030., a njih 49 % smatra da je to „vrlo važno”.
50% of Europeans say they have taken some kind of action to fight climate change in the past six months, slightly down from 53% in 2011.
50 % Europljana izjavilo je da je u posljednjih šest mjeseci na neki način pridonijelo borbi protiv klimatskih promjena (blago smanjenje u odnosu na 53 % u 2011.).
However, when prompted with a list of specific actions they might have taken, and with no timescale specified, the proportion rises to 89%, up from 85% in 2011.
Međutim, ako se uzmu u obzir posebne mjere za koje ispitanici tvrde da su ih poduzeli te se izostavi određeno vremensko razdoblje, njihov udio dostiže 89 % (povećanje u odnosu na 85 % u 2011.).
The most common actions are reducing and recycling waste (69%) and trying to cut use of disposable items (51%).
Najuobičajenije su mjere smanjenje stvaranja otpada i njegovo recikliranje (69 %) te smanjenje uporabe artikala za jednokratnu uporabu (51 %).
EU Climate Action Facebook page
Stranica na Facebooku posvećena aktivnostima EU-a u vezi s klimom
For the press:
Za tisak:
Pia Ahrenkilde Hansen (+32 2 295 30 70) - Alejandro Ulzurrun (+32 2 295 48 67)
Pia Ahrenkilde Hansen (+32 2 295 30 70) - Alejandro Ulzurrun (+32 2 295 48 67)
Isaac Valero Ladron (+32 2 296 49 71) – Mirna Bratoz (+32 2 298 72 78)
Isaac Valero Ladron (+32 2 296 49 71) – Mirna Bratoz (+32 2 298 72 78)
Special Eurobarometer 409: Climate Change.
Posebno izdanje Eurobarometra 409: Klimatske promjene.
Survey carried out in the 28 Member States between 23 November and 2 December 2013.
Ispitivanje provedeno u 28 država članica u razdoblju od 23. studenoga do 2. prosinca 2013.
Environment: New studies strengthen the case for boosting flood protection and switching to greener taxes
Okoliš: nove studije potvrđuju potrebu za jačanjem zaštite od poplava i prelaskom na „zelenije” poreze
Two studies published by the European Commission today show how environment policy can spur economic growth by boosting flood protection and making more of a switch to greener taxes.
Dvije studije koje je danas objavila Europska komisija pokazuju kako politika zaštite okoliša može potaknuti gospodarski rast jačanjem zaštite od poplava i boljim iskorištavanjem prelaska na ekološki prihvatljivije poreze.
One produces more evidence about the overall economic benefits from timely investment in defences against flooding, and the other highlights the advantages of moving the tax burden away from labour and towards resource use and pollution.
Jedna studija nudi više dokaza o općoj gospodarskoj koristi pravodobnog ulaganja u zaštitu od poplava, dok se u drugoj ističu prednosti prijenosa poreznog opterećenja s rada na korištenje resursa i zagađenje.
EU Environment Commissioner Janez Potočnik said: "
Povjerenik EU-a za okoliš Janez Potočnik izjavio je: „
Investing in flood protection can bring overall benefits to the economy, especially through nature-based solutions which are highly cost-effective.
Gospodarstvo može imati opće koristi od ulaganja u zaštitu od poplava, posebno primjenom rješenja utemeljenih na prirodnim resursima koji su iznimno ekonomični.
And environmental fiscal reforms have the potential to almost double the revenues they currently bring to national treasuries, with benefits for our environment as well as scope for cutting taxes on employment or cutting the deficit.
Isto tako, ekološke porezne reforme mogu gotovo udvostručiti prihod koji trenutačno donose državnim blagajnama, a povoljno djeluju i na okoliš te stvaraju mogućnost rezanja poreza na zapošljavanje ili smanjenja deficita.
That's a powerful argument for changing the status quo."
To je moćan argument za promjenu statusa quo.”
The study on the potential for greener taxes, which pools data from 12 Member States, suggests that moving taxes away from labour and towards pollution (increasing taxes on the causes of air and water pollution, for example) would bring in revenues of EUR 35 billion in real terms in 2016, rising to EUR 101 billion in 2025, with far higher figures involved if steps were also taken to remove environmentally harmful subsidies.
Studija o potencijalu ekološki prihvatljivijih poreza s podacima prikupljenima iz 12 država članica pokazuje da bi se premještanjem poreza s rada na zagađenje (npr. povećanjem poreza na uzročnike zagađenja zraka i vode) ostvario realni prihod od 35 milijardi eura u 2016. koji bi dosegnuo 101 milijardu eura u 2025., a brojke bi bile daleko veće ako bi se poduzele mjere i za uklanjanje subvencija koje štete okolišu.
The potential revenues range from just over 1% of GDP per annum through to just over 2.5% of GDP per annum in 2025, depending on the Member State concerned.
Potencijalni prihod kreće se od nešto više od 1 % BNP-a godišnje do nešto više od 2,5 % BNP-a godišnje u 2025., ovisno o državi članici.
The second study looks at various links between environment and economic policy, including the macro-economic impact of floods, best practices in supporting SMEs focusing on resource efficiency, and environmental expenditure in all Member States.
U drugoj se studiji istražuju razne veze između okoliša i gospodarske politike, uključujući makroekonomski učinak poplava, najbolju praksu potpore MSP-ovima s naglaskom na učinkovitost resursa te izdatke za zaštitu okoliša u svim državama članicama.
The approximate total cost of damage from flooding in the EU over the 2002-2013 period was at least EUR 150 billion.
Približan ukupni trošak štete od poplava u EU-u u razdoblju 2002. – 2013. bio je najmanje 150 milijardi eura.
Investing in measures to reduce flooding is highly effective, on average costing some 6-8 times less than the damage caused by flooding.
Ulaganje u mjere smanjenja poplava iznimno je učinkovito, a prosječni mu je trošak oko šest do osam puta manji od štete uzrokovane poplavama.
Better still, the benefits of investing in green infrastructure – i.e. restoring natural features to help manage and store flood water include better outcomes for biodiversity and could help reduce construction costs.
Štoviše, ulaganje u zelene infrastrukture tj. u obnovu prirodnih značajki radi lakšeg upravljanja poplavnom vodom i njezina skladištenja ima bolji učinak na bioraznolikost, a moglo bi pridonijeti i smanjenju troškova građevinskih radova.
The studies published today will feed into the European Semester , a mechanism established in 2010 to improve the co-ordination of economic policies in European Union countries.
Danas objavljenje studije bit će uključene u Europski semestar , mehanizam uspostavljen 2010. radi boljeg usklađivanja gospodarskih politika u državama Europske unije.
It was one of the EU's responses to the financial and economic crisis, which has resulted in economic contraction and rising unemployment in many EU countries.
Bio je to jedan od odgovora EU-a na financijsku i gospodarsku krizu koja je uzrokovala gospodarski pad i porast nezaposlenosti u mnogim državama EU-a.
The European Semester is based on the idea that, because EU economies are highly integrated, enhanced policy co-ordination can help boost economic development in the EU generally.
Europski semestar temelji se na ideji da će zahvaljujući izrazitoj integriranosti gospodarstava država EU-a bolja politika usklađivanja pridonijeti općem gospodarskom razvoju u EU-u.
By 'Greening the European Semester ', the Commission is aiming to ensure that macroeconomic policies are sustainable, not only economically and socially, but also environmentally.
„Ekologizacijom Europskog semestra ” Komisija želi osigurati održivost makroekonomskih politika, ne samo na gospodarskoj i socijalnoj razini, nego i na razini zaštite okoliša.
An earlier study highlighting the economic benefits of environment, which looked at implementing waste legislation to boost green growth , showed that full implementation would save EUR 72 billion a year, increase the annual turnover of the EU waste management and recycling sector by EUR 42 billion and create over 400,000 jobs by 2020.
Jedna ranija studija s naglaskom na gospodarskim koristima okoliša o provedbi zakonodavstva o otpadu radi poticanja ekološkog rasta pokazala je da bi se potpunom provedbom do 2020. uštedjelo 72 milijarde eura godišnje, povećao godišnji prihod od sektora upravljanja otpadom i reciklaže u EU-u za 42 milijarde eura te stvorilo više od 400 000 radnih mjesta.
The studies can be consulted at:
Istraživanja se mogu naći na:
http://ec.europa.eu/environment/integration/green_semester/index_en.htm
http://ec.europa.eu/environment/integration/green_semester/index_en.htm
The European Semester website:
Web -mjesto Europskog semestra:
http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/
http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/
EU and Tunisia establish their Mobility Partnership
EU i Tunis uspostavljaju partnerstvo za mobilnost
Tunisia and the EU today formally established a Mobility Partnership.
Tunis i Europska unija danas su službeno uspostavili partnerstvo za mobilnost.
‘This Mobility Partnership aims to facilitate the movement of people between the EU and Tunisia and to promote a common and responsible management of existing migratory flows, including by simplifying procedures for granting visas.
„Partnerstvo za mobilnost namijenjeno je olakšavanju kretanja osoba između EU-a i Tunisa te promicanju zajedničkog i odgovornog upravljanja postojećim migracijskim kretanjima, u prvom redu pojednostavnjenjem postupaka dodjele viza.
The EU will also support the Tunisian authorities in their efforts in the field of asylum, with a view to establishing a system for protecting refugees and asylum-seekers.
Tim će partnerstvom EU podržati tuniske vlasti u njihovim naporima u pogledu azila, u cilju uspostave sustava zaštite izbjeglica i tražitelja azila.
Through this Partnership, the EU and Tunisia will not only develop their bilateral relations in the fields of migration, mobility and security, but will cooperate together to better meet the challenges faced in the Mediterranean’ , said Ms Malmström in the margins of the Home Affairs Council in Brussels.
Posredstvom tog partnerstva EU i Tunis razvit će ne samo svoje bilateralne odnose u području migracije, mobilnosti i sigurnosti, već će i uspostaviti suradnju u cilju boljeg suočavanja s izazovima koji postoje na Mediteranu ”, izjavila je Cecilia Malmström na marginama Vijeća za unutarnje poslove u Bruxellesu.
One of the initiatives that will come out of the implementation of the Partnership is that the EU and Tunisia will begin negotiations on an agreement to facilitate the procedures for issuing visas.
Među inicijativama koje će proizići iz uspostave partnerstva, EU i Tunis otvorit će pregovore o sporazumu za pojednostavnjenje postupaka dodjele viza.
One objective of the Partnership is to improve the information available to qualified Tunisian citizens on employment, education and training opportunities available in the EU and also to make mutual recognition of professional and university qualifications easier.
Partnerstvo je usmjereno i na poboljšanje informiranja tuniskih građana koji posjeduju kvalifikacije potrebne za zaposlenje, studiranje i obrazovanje u EU-u te na olakšavanje recipročnog priznavanja profesionalnih kvalifikacija i sveučilišnih diploma.
The EU and Tunisia are committed to encouraging better integration of Tunisian nationals legally living in the EU and of migrants legally living in Tunisia.
EU i Tunis obvezali su se poticati bolju integraciju legalnih imigranata iz Tunisa u EU-u te legalnih imigranata iz EU-a u Tunisu.
They have also made a series of commitments to maximise the impact of migration on development, especially by strengthening the role of Tunisian communities abroad involved in the development of Tunisia.
Preuzeli su i niz obveza usmjerenih na optimiziranje učinka migracije na razvoj, u prvom redu jačanjem tuniskih zajednica u inozemstvu koje sudjeluju u razvoju Tunisa.
On the subject of irregular migration, besides opening negotiations on an agreement for the readmission of irregular migrants, the EU and Tunisia also promised better cooperation to prevent human trafficking and the smuggling of migrants and to improve the security of identity and travel documents and border management.
U pogledu ilegalnih migranata, pored otvaranja pregovora o sporazumu o njihovu ponovnom prihvatu, EU i Tunis obvezali su se i na bolju suradnju u borbi protiv trgovanja ljudima i migrantima te poboljšanju sigurnosti identifikacijskih i putnih isprava te upravljanja granicama.
Background and key figures
Kontekst i najvažniji podaci
The Mobility Partnership with Tunisia is the second of its kind with a country bordering the Mediterranean, following the signature of the first such Partnership with Morocco in June 2013.
Partnerstvo za mobilnost s Tunisom drugo je takvo partnerstvo s nekom od susjednih mediteranskih zemalja, dok je prvo potpisano s Marokom u lipnju 2013.
It follows those entered into with the Republic of Moldova and Cape Verde in 2008, with Georgia in 2009, with Armenia in 2011 and with Azerbaijan in 2013.
Ta su partnerstva prethodno potpisana i s Republikom Moldovom i Kabo Verdeom 2008., Gruzijom 2009., Armenijom 2011. i Azerbajdžanom 2013.
Negotiations for a similar agreement are also in progress with Jordan.
Pregovori u cilju zaključivanja partnerstva za mobilnost otvoreni su i s Jordanom.
Mobility Partnerships provide a flexible and non-legally binding framework for ensuring that the movement of people between the EU and a third country can be managed effectively.
Partnerstva za mobilnost pružaju fleksibilan, pravno neobvezujući okvir za bolje upravljanje kretanjem osoba između EU-a i trećih zemalja.
They form part of the global migration approach developed by the EU in recent years (IP/11/1369 and MEMO/11/800 ).
Ona su ugrađena u novi globalni pristup migracijama koji je EU osmislio u zadnjih nekoliko godina (IP/11/1369 i MEMO/11/800 ).
125 594 requests for Schengen visas were submitted to consulates of Schengen countries in Tunisia in 2012, an increase of 14% over the figure for 2010.
Tijekom 2012. u Tunisu je u konzulatima država koje su dio schengenskog prostora podneseno 125 594 zahtjeva za vizu, što predstavlja povećanje od 14 % u odnosu na 2010.
France receives the most visa requests (81 180), followed by Italy and Germany with around 10 000 requests each.
Od svih država članica najviše je zahtjeva za vizu primila Francuska (81 180), iza koje slijede Italija i Njemačka, od kojih je svaka primila po 10 000 zahtjeva.