natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It's the same on the Internet. "According to Pambuccian, there was a significant drop in fraudulent practices in the first three months after the law took effect. In addition to legislative measures, Romania has also created a special cyber-crime unit within the national police, which works in co-operation with the FBI and other Western agencies, such as the Secret Service and Scotland Yard.
Isto vazi i za Internet. "Pambuccian dodaje kako je u prva tri mjeseca od stupanja zakona na snagu zabiljezen značajan pad u broju Internet prijevara. Osim zakonskih mjera, Rumunjska je u okviru nacionalne policije utemeljila posebnu postrojbu za računalna kaznena djela, koja djeluje u suradnji s FBI- om i drugim zapadnim agencijama kao sto su američka Tajna sluzba i Scotland Yard.
Joint operations have led to the arrest of more than 60 Romanians, including two suspects involved in an extortion attempt against the South Pole Research Centre last May.
Zajedničke operacije dovele su do uhićenja vise od 60 Rumunja, među kojima i dvojice ljudi osumnjičenih za sudjelovanje u pokusaju iznude novca od Istrazivačkog sredista za Juzni Pol proslog svibnja.
Several hackers have reportedly been convicted in other cases. "I think the way we could resolve the problem is to make some programmes in which these young people have something to create," Virgil Spiridon, the head of the special unit, said.
Kako se izvjesćuje nekoliko hakera je već osuđeno u drugim slučajevima. "Mislim da problem trebamo rijesiti tako sto ćemo načiniti programe kroz koje će mladi moći nesto stvarati", izjavio je sef posebne postrojbe Virgil Spiridon.
"We should n't give them time to think about ways to do Internet crime.
"Ne trebamo im dati vremena za razmisljanje o Internet kriminalu.
And I think the private sector should do that, not only the police. "
To treba raditi privatni sektor, a ne samo policija ", istaknuo je Spiridon.
Austrians Buy Albania's Largest Bank 30/ 12/ 2003 The Albanian government has approved the sale of the country's largest bank to an Austrian buyer.
Austrijanci kupili najveću albansku banku 30/ 12/ 2003 Albanska vlada odobrila je prodaju najveće banke u zemlji austrijskom kupcu.
The sale marks an important step in the effort to privatise strategic sectors of the economy. < blockquote > By Ardi Pulaj for Southeast European Times in Tirana - 30/12/03With the sale of the country's largest bank to an Austrian buyer, Albania has taken an important step in its attempts to privatise strategic sectors of the economy.
Prodaja predstavlja značajan korak u naporima za privatizaciju strateskih sektora gospodarstva. < blockquote > Ardi Pulaj za Southeast European Times iz Tirane - 30/ 12/ 03Prodajom najveće banke u zemlji austrijskom kupcu, Albanija je poduzela vazan korak u pokusajima privatizacije strateskih sektora gospodarstva.
On 17 December, the Savings Bank of Albania was sold to Raiffeisen Zentralbank Osterreich AG for $126m (almost 102m euros). The government approved the sale several days later in an extraordinary meeting.
Albanska stedionica prodana je 17. prosinca austrijskoj Raiffeisen Zentralbank Osterreich AG za 126 milijuna dolara (skoro 102 milijuna eura). Nekoliko dana kasnije albanska vlada je na izvanrednoj sjednici odobrila prodaju.
Prime Minister Fatos Nano hailed the move and said it would enrich the country, the state budget and development programmes. The Savings Bank is now under reconstruction.
Premijer Fatos Nano pozdravio je taj potez ističući kako će to obogatiti zemlju, drzavni proračun i razvojne programe. Albanska stedionica je sada u procesu rekonstrukcije.
Its position in the financial market is around 75 per cent; it has the largest expansion in the country and 400,000 clients.
Zastupljenost stedionice na financijskom trzistu iznosi 75 posto; banka je najrasprostranjenija u zemlji i ima 400. 000 stedisa.
Official sources from the Albanian government have indicated that the amount offered by the Austrian bank was higher than expected. Raiffeisen was one of two candidates in the privatisation process for the Savings Bank.
Sluzbeni izvori iz albanske vlade objavili su kako je ponuda austrijske banke bila veća no sto se očekivalo. Raiffeisen banka je bila jedan od dva kandidata u procesu privatizacije Albanske stedionice.
The other was the Hungarian bank OTP, which has since accused Albanian authorities of irregularities.
Drugi kandidat bila je mađarska OTP banka, koja je optuzila albanske vlasti za neregularnosti u procesu privatizacije.
According to OTP, the finance ministry was biased in favour of the Austrian bank and did not give fair consideration to OTP's offer. Currently, Raiffeisen covers 25.5 per cent of the Austrian banking market.
Prema riječima predstavnika OTP banke, ministarstvo financija bilo je pristrano u korist austrijske banke i nije posteno razmotrilo ponudu OTP- a. Trenutačno Raiffeisen pokriva 25, 5 posto bankarskog trzista Austrije.
It owns 28.2 per cent of deposits, 22.1 per cent of loans and 28.9 per cent of managed funds.
U vlasnistvu banke nalazi se 28, 2 posto uloga, 22, 1 posto kredita i 28, 9 posto poslovnih sredstava.
In June, its capital reached 50.453m euros.
Ukupan kapital banke u lipnju je iznosio 50. 453 milijuna eura.
It has made several important purchases over the past few years.
Banka je posljednjih nekoliko godina imala vise značajnih kupovina.
In 2000, it bought Market Banka of Bosnia and Herzegovina, in 2001 HPB and Banca Agricola and in 2002, the Bank of Kosovo. Albanian authorities are also trying to find investors for the privatisation of other state companies, such as the telecommunications giant Albtelekom.
Dvijetisućite godine banka je kupila Market banku u Bosni i Hercegovini, 2001. godine HPB i Banca Agricola i 2002. godine Kosovsku banku. Albanske vlasti također pokusavaju pronaći ulagače za privatizaciju i drugih drzavnih kompanija, kao sto je telekomunikacijski div Albtelekom.
Authorities have yet to deal with the privatisation of the Albanian Power Corporation, the railway system, the main port in Durres, the coal industry, water supplies and the state transportation company, Albtransport.
Vlasti se jos moraju pozabaviti privatizacijom Albanske elektroenergetske korporacije, sustava zeljeznica, glavne luke Dures, rudarstva, vodoopskrbe i drzavne transportne kompanije Albtransport.
Specialists from 10 Countries Write History of Film in the Balkans 30/ 12/ 2003 A groundbreaking new study of Balkan cinematography features collaboration among experts from all over the region -- something that just a few years ago would have been considered unrealistic. < blockquote > By Marian Tutui for Southeast European Times in Bucharest - 30/12/03Until recently, the prospect of specialists from around the Balkans collaborating on a scientific project would have seemed unlikely.
Stručnjaci iz deset zemalja pisu knjigu o povijesti filma na Balkanu 30/ 12/ 2003 Jedinstveno novo istrazivanje kinematografije Balkana rezultat je suradnje stručnjaka iz cijele regije -- nesto sto bi se prije samo nekoliko godina smatralo nerealnim. < blockquote > Marian Tutui za Southeast European Times iz Bukuresta - 30/ 12/ 03Sve do nedavno, mogućnost suradnje stručnjaka s cijelog Balkana na nekom znanstvenom projektu bila je malo vjerojatna.
Nationalistic policies, differences in political systems, and military conflicts were serious impediments.
Nacionalističke politike, razlike u političkim sustavima i vojni sukobi predstavljali su ozbiljnu zapreku takvoj suradnji.
These days, though, the winds of change are apparent. One organisation helping to spur such change is Cinematheque of Macedonia.
Ovih dana je razvidna promjena situacije. Udruga koja pomaze u poticanju takvih promjena je i Kinematografija Makedonije.
It has made several noteworthy contributions to the film industry in the Balkans over the years.
Udruga je tijekom posljednjih godina u nekoliko navrata znatno pridonijela filmskoj industriji Balkana.
With the support of the Soros Open Institute, it has sponsored a number of international symposiums, including Refugees and Film (1993) and Cinematographies of the Small Nations (1995).
Uz potporu Instituta otvorenog drustva Georgea Sorosa, udruga je bila pokrovitelj određenog broja međunarodnih simpozija uključujući simpozije Izbjeglice i film (1993) i Kinematografije malih naroda (1995).
In 2002 it collaborated with the Macedonian Ministry of Culture on the project Film within Balkan Cultural Context, in which 15 specialists from nine countries in Southeast Europe participated. In November, Cinematheque of Macedonia published the results of the 2002 symposium The Development and the Permeating of the Balkan Cinematographies in the Period from 1895 to 1945.
Kinematografija Makedonije je 2002. godine s makedonskim Ministarstvom kulture sudjelovala u projektu Film unutar balkanskog kulturnog konteksta, u kojem je sudjelovalo 15 stručnjaka iz devet zemalja jugoistočne Europe. Kinematografija Makedonije objavila je u studenom u formi knjige zaključke simpozija pod nazivom Razvitak i prodor balkanske kinematografije u razdoblju od 1895. do 1945., koji je odrzan 2002. godine.
It includes contributions from writers across the Balkans: Boris Nonevski, Ilindenka Petrusheva, Vesna Maslovaric, Igor Stardelov and Elisabeta Sheleva from Macedonia; Radoslav Zelenovic and Dejan Kosanovic from Serbia-Montenegro; Aleksandar Grozev from Bulgaria; Marian Tutui from Romania; Asaf Djanic from Bosnia and Herzegovina; Natasha Lako from Albania; Ivo Shkrbalo from Croatia; Liljana Nedic from Slovenia; Sami Shekeroglu from Turkey and Ivan Forgacs from Hungary. The volume chronicles the beginnings of film in the Balkans, as well as the connection cinematographers had to each other in several countries, either through co-productions or common topics that originated in a common cultural and political context. The initiators of the project and some of the authors have decided to devote the next two years to a second book on Balkan cinematographic history.
U knjizi su se nasli radovi stručnjaka s cijelog Balkana: Borisa Nonevskog, Ilindenke Petrusheve, Vesne Maslovarić, Igora Stardelova i Elizabete Seleve iz Makedonije; Radoslava Zelenovića i Dejana Kosanovića iz Srbije i Crne Gore; Aleksandra Grozeva iz Bugarske; Mariana Tutuia iz Rumunjske; Asafa? anića iz Bosne i Hercegovine; Natashe Lako iz Albanije; Ive Skrabala iz Hrvatske; Ljiljane Nedić iz Slovenije; Samia Shekeroglua iz Turske i Ivana Forgacsa iz Mađarske. U prvoj knjizi zabiljezeni su počeci filma na Balkanu, kao i uzajamne veze kinematografa iz nekoliko zemalja, kako kroz koprodukcijsku suradnju tako i kroz zajedničke teme koje potječu iz zajedničkog kulturnog ili političkog konteksta. Inicijatori projekta i neki od autora odlučili su se u naredne dvije godine posvetiti radu na drugoj knjizi povijesti kinematografije Balkana.
It will provide a perspective on the development of cinema in the Balkans by describing the first film projectors, the first movie theatres, local pioneers, first national productions, cinematographic genres, criticism, laws, the penetration of sound and color cinema, co-productions and the cultural and political context.
Time će se pruziti prava slika razvitka filmske umjetnosti na Balkanu, opisujući prve filmske projektore, prva kina, lokalne začetnike kinematografije, prve nacionalne produkcije, kinematografske zanrove, kritike, zakone, prodor zvučnog i kolor filma, koprodukcije i kulturni i politički kontekst.
The new project required co-operation among some film historians from Greece. The UNESCO boards of the Balkan countries have been asked to support the editing of the volume in the 10 Balkan languages, as well as producing a CD-Rom that would include at least the main facts of Balkan cinematography.
Novi projekt također zahtijeva suradnju s nekim povjesničarima filma iz Grčke. Od odbora UNESCO- a u zemljama Balkana zatrazena je potpora za izdavanje knjige na deset balkanskih jezika, kao i izradu računalnog diska na kojem bi se nasle najznačajnije činjenice vezane za povijest balkanske kinematografije.
EU, US Urge Rapid Formation of New Serbian Government, Continuation of Democratic Reforms 30/ 12/ 2003 Welcoming the free and fair elections in Serbia, Western powers have called for a rapid formation of a new government and a reintroduction of stalled reforms. < blockquote > (The New York Times, Independent, Electronic Telegraph - 30/12/03; AFP, AP, Reuters, BBC, FT, VOA, RFE/RL, Tanjug - 29/12/03)The EU urged Serbia's democratic parties Monday (29 December) to unite and quickly form a government that will pursue pro-European reforms.
EU i Sjedinjene Drzave pozivaju na brz ustroj nove srbijanske vlade i nastavak demokratskih reformi 30/ 12/ 2003 Pozdravljajući slobodne i pravedne parlamentarne izbore u Srbiji, Zapad je pozvao na brz ustroj nove vlade i ponovno pokretanje reformskih napora. < blockquote > (The New York Times, Independent, Electronic Telegraph - 30/ 12/ 03; AFP, AP, Reuters, BBC, FT, VOA, RFE/ RL, Tanjug - 29/ 12/ 03) EU je u ponedjeljak (29. prosinac) pozvala demokratske stranke u Srbiji na ujedinjenje i brz ustroj vlade koja će provoditi proeuropske reforme.
Such a government, the EU said, will get the bloc's full support. Welcoming Sunday's "peaceful, free and fair" parliamentary elections, EU foreign policy chief Javier Solana voiced confidence Monday that "the necessary basis exists for a relaunch of the reform efforts, for further progress towards Europe and for a continuation of the successful policy of good neighbourliness". Six parties -- four pro-democracy political forces and the parties of two war crimes indictees -- have passed the 5 per cent threshold for entry into the new 250-seat parliament.
Takva vlada, ukazuje EU, dobit će punu potporu Unije. Pozdravljajući nedjeljne "mirne, slobodne i postene" parlamentarne izbore, visoki predstavnik EU za vanjsku politiku i sigurnost Javier Solana u ponedjeljak je izrazio uvjerenje "kako postoji baza potrebna za ponovno pokretanje reformskih napora, daljnji napredak u smjeru Europe i nastavak uspjesne politike dobrosusjedstva". Sest stranaka -- četiri prodemokratske političke snage i dvije stranke na čijem čelu se nalaze haaski optuzenici -- preslo je izborni prag od 5 posto potreban za ulazak u novi parlament koji ima 250 mjesta.
With about 95 per cent of votes counted, the Democratic Party of Serbia (DSS) of former Yugoslav President Vojislav Kostunica is on track to get 52 parliamentary seats, the strongest representation among the pro-reform parties.
Nakon obrađenih 95 posto glasova, Demokratska stranka Srbije (DSS) bivseg jugoslavenskog predsjednika Vojislava Kostunice na putu je osvajanja 52 zastupnička mjesta u novom parlamentu, sto predstavlja najsnazniju zastupljenost od svih proreformskih stranaka.
The Democratic Party has won 37 seats and G17 Plus won 34.
Demokratska stranka osvojila je 37 mjesta, a G17 Plus 34.
The Serbian Renewal Movement - New Serbia coalition garnered 23. The ultranationalist Serbian Radical Party (SRS) of detained war crimes suspect Vojislav Seselj will be the largest parliamentary party with 81 seats.
Koalicija Srpskog pokreta obnove i Nove Srbije osvojila je 23 zastupnička mjesta. Ultranacionalistička Srpska radikalna stranka (SRS) na čijem je čelu Vojislav Seselj, koji je optuzen za ratne zločine i nalazi se u pritvoru u Haagu, sa 81 zastupničkim mjestom bit će najveća parlamentarna stranka.
The Socialist Party of former Yugoslav President Slobodan Milosevic, who is currently on trial in The Hague, is said to have won 22 seats. In a statement Monday, Solana said that while "extremist nationalist forces" in Serbia appeared to have been strengthened as a result of the vote, he believed they would not be able to form a government. "I appeal to all democratic forces to work together in order to ensure that a new government based on a clear and strong European reform agenda can be formed rapidly," Solana said.
Socijalistička partija Srbije bivseg jugoslavenskog predsjednika Slobodana Milosevića, koji je trenutačno u Haagu gdje mu se sudi za ratne zločine, osvojila je, kako se ističe, 22 zastupnička mjesta. U izvjesću objavljenom u ponedjeljak, Solana ističe kako unatoč činjenici da su izborni rezultati pokazali jačanje "ekstremnih nacionalističkih snaga", on vjeruje kako te snage neće biti u mogućnosti ustrojiti vladu. "Pozivam sve demokratske snage na zajednički rad kako bi se osigurao brz ustroj nove vlade koja će počivati na jasnom i snaznom europskom reformskom programu", istaknuo je u izvjesću Solana.
"The EU will give its full support to such a government." With a combined 59 per cent majority in parliament, the four pro-democracy parties would be in a position to form a coalition government. The United States also urged the democratic forces in Serbia's new parliament to "reach a consensus and form a new government quickly to continue the reform processes begun in October 2000". US State Department deputy spokesman Adam Ereli welcomed the orderly manner in which Sunday's elections were conducted, and the active participation of the Serbian people in the democratic process.
"EU će takvoj vladi pruziti punu potporu". S ukupno osvojenih 59 posto glasova, četiri prodemokratske stranke bit će u poziciji ustrojiti koalicijsku vladu. Sjedinjene Drzave su također pozvale demokratske snage u novom parlamentu Srbije "na postizanje konsenzusa i brz ustroj nove vlade, kako bi se nastavili reformski procesi započeti u listopadu 2000. godine". Glasnogovornik američkog State Departmenta Adam Ereli pozdravio je činjenicu da su nedjeljni izbori protekli u redu kao i aktivno sudjelovanje građana Srbije u demokratskom procesu.
"We expect those parties representing democratic ideals and standards to continue the process of economic, judicial and military reform, as well as support full implementation of the Dayton Agreement, full co-operation with the International Criminal Tribunal for the Former Yugoslavia (ICTY) including the arrest and transfer of Ratko Mladic to the ICTY for trial, and good relations with neighboring countries, thereby allowing Serbia and Montenegro to attain full membership in Euro-Atlantic institutions," Ereli said. On Monday, SRS deputy leader Tomislav Nikolic suggested that his party and the DSS join forces and form the new government, saying the SRS and Kostunica's party had much in common. The DSS refused to comment on the offer.
"Očekujemo od stranaka koje zastupaju demokratske ideale i standarde nastavak procesa gospodarskih, pravosudnih i vojnih reformi, kao i pruzanje potpore punoj provedbi Daytonskog sporazuma, punu suradnju s Međunarodnim kaznenim sudom za bivsu Jugoslaviju (ICTY), uključujući uhićenje i izručenje Ratka Mladića ICTY- u radi suđenja, te nastavak dobrih odnosa sa susjednim zemljama, sto će Srbiji i Crnoj Gori omogućiti dobivanje punog članstva u euroatlantskim institucijama", izjavio je Ereli. U međuvremenu, zamjenik predsjednika SRS- a Tomislav Nikolić u ponedjeljak je predlozio da njegova stranka i DSS udruze snage i zajednički ustroje novu vladu, ističući kako SRS i stranka Vojislava Kostunice imaju dosta zajedničkog. DSS je odbila komentirati ponudu.
Kostunica, who like the SRS opposes the extradition to The Hague of Serbian citizens indicted by the UN war crimes tribunal, had ruled out co-operation with Seselj's party ahead of the vote. The parliamentary parties are expected to start coalition talks on 5 January.
Kostunica, koji se kao i SRS protivi izručenju građana Srbije, koje je sud UN- a optuzio za ratne zločine, u Haag, prije izbora je odbacio mogućnost suradnje sa Seseljevom strankom. Prema očekivanjima, razgovore o koaliciji parlamentarne stranke trebaju započeti petog siječnja.
Parliament is due to convene on 27 January. Representatives of the international mission that observed the elections meanwhile described the vote as free, fair and in line with international standards.
Parlament bi se trebao sastati 27. siječnja. U međuvremenu, predstavnici međunarodnih misija koje su pratile izbore ocijenili su kako su oni protekli u slobodnoj i pravednoj atmosferi i u skladu s međunarodnim standardima.
They pointed to outdated election legislation and the participation of war crimes indictees as the two main problems.
Kao dva glavna problema oni su naveli zastarjeli izborni zakon i sudjelovanje osoba optuzenih za ratne zločine na izbornim listama stranaka.
Macedonia Grapples with Citizenship Requirements 02/ 01/ 2004 President Boris Trajkovski vetoed the controversial law on Macedonian citizenship last week and sent it back to parliament for reconsideration.
Makedonija se bori s definiranjem preduvjeta za drzavljanstvo 02/ 01/ 2004 Predsjednik Boris Trajkovski ulozio je proslog tjedna veto na kontroverzni zakon o makedonskom drzavljanstvu, poslavsi ga na ponovno razmatranje u parlament.
The major opposition VMRO-DPMNE welcomed Trajkovski's decision. < blockquote > By Marija Lazarova for Southeast European Times in Skopje - 02/01/04President Boris Trajkovski vetoed the controversial law on Macedonian citizenship last week and sent it back to parliament for reconsideration.
VMRO- DPMNE, najjača opoziciona stranka, pozdravila je odluku Trajkovskog. < blockquote > Marija Lazarova iz Skoplja za Southeast European Times - 02/ 01/ 04Predsjednik Boris Trajkovski ulozio je proslog tjedna veto na kontroverzni zakon o makedonskom drzavljanstvu, te ga je poslao na dodatno razmatranje u parlamentu.
The major opposition VMRO-DPMNE welcomed that decision, insisting the law would have led to an "uncontrolled influx of citizens from Kosovo and Albania". The law would have meant that foreigners would be able to obtain Macedonian citizenship after eight years of residence in the country.
U VMRO- DPMNE- u, najvećoj oporbenoj stranci, ova je odluka naisla na odobravanje, pri čemu je navedeno kako bi ovaj zakon rezultirao "nekontroliranim priljevom građana s Kosova i iz Albanije". Usvajanje ovog zakona značilo bi kako bi stranci mogli dobiti makedonsko drzavljanstvo nakon osam godina provedenih u zemlji.
Besides the precondition of continuing residence, an applicant for citizenship status would have had to fulfil ten conditions, including demonstrating proficiency in the Macedonian language and taking an oath. Macedonia had come under sharp criticism from the Council of Europe, the US State Department and other organisations because of its draconian 15-year residence requirement.
Osim neprekinutog prebivanja u zemlji, podnositelj zahtjeva za drzavljanstvo morao bi ispuniti jos deset uvjeta, uključujući i dokazivanje vladanja makedonskim jezikom i polaganje prisege. Makedonija se nasla pod udarom ostre kritike od strane Vijeća Europe, američkog State Departmenta i drugih organizacija zbog svog drakonskog zahtjeva za 15- godisnjim boravkom u zemlji.
In proposing the amendments, the government argued that easing the requirement would harmonise Macedonian law with the European Convention for Citizenship Status, which Macedonia already ratified. Under the Convention, the residence requirement for citizenship should be at least five, and up to 10 years. One beneficiary of the amendments would have been citizens of other republics in the former Yugoslavia who have been permanent residents of Macedonia since independence.
Predlazući amandmane, vlada je navela kako će ublazavanje zahtjeva rezultirati usklađivanjem makedonskog zakona s Europskom konvencijom o statusu drzavljana, koji je Makedonija već ratificirala. Prema Konvenciji, zahtjev za prebivalistem na području zemlje trebao bi se kretati u rasponu od najmanje pet, no ne vise od deset godina. Ovi bi amandmani isli u prilog drzavljanima drugih republika bivse Jugoslavije koji su imali trajno boraviste na području Makedonije od proglasenja neovisnosti.
They would have been able to obtain citizenship if they applied within two years of the day the law took effect. The fiercest discussion in parliament concerned the Macedonian diaspora.
Oni bi bili u mogućnosti dobiti drzavljanstvo u roku od dvije godine od datuma stupanja zakona na snagu. Najzesća se rasprava u parlamentu ticala makedonske dijaspore.