natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The overriding goal of recent health care reforms in developed market economies is therefore to ensure more effective use of public funds.
Stoga je najvažnije pitanje kojim se bave zdravstvene reforme u razvijenim tržišnim gospodarstvima posljednjih godina kako osigurati efikasnije korištenje javnih sredstava financiranja.
One approach to this goal is to introduce more competition into healthcare markets, for instance, by allowing hospitals to keep financial surpluses and reinvest them in services.
Jedan od pristupa ostvarenju tog cilja jest uvođenje većeg stupnja natjecanja u zdravstveni sustav, npr. tako da se bolnicama dopusti da zadrže dio financijskih viškova i reinvestiraju ih u poboljšanje usluga koje pružaju.
A complementary approach is to turn to the private sector to provide more healthcare services.
Komplementarni pristup bio bi potaknuti razvoj privatnog sektora radi pružanja većeg broja zdravstvenih usluga.
In particular, it is important to recognise that public financing does not have to mean public provision of health care.
Pri tome treba istaknuti da javno financiranje zdravstva ne mora nužno značiti da zdravstvene usluge najvećim dijelom pružaju javne ustanove.
In most European countries, the health care sector functions as a mixture of public and private providers.
U većini europskih zemalja u zdravstvu djeluju i javne i privatne ustanove.
In Croatia, aside from dental and partly primary care, the role of the private sector as a provider remains limited.xlvi One reason for this state of affairs is that HZZO does not seem to have the administrative capacity to process and monitor reimbursement of medical bills submitted by individuals and private providers for treatment in private medical facilities.
U Hrvatskoj, osim zubarskih i, djelomično, usluga primarne zaštite, uloga privatnog sektora u zdravstvu i dalje je vrlo ograničena.xlvl Jedan od razloga takvog stanja jest činjenica da HZZO nije administrativno osposobljen obavljati naplatu računa koje bi istodobno podnosili pacijenti i privatne zdravstvene ustanove za liječenje obavljeno u privatnoj praksi.
A more fundamental reason is that the authorities in Croatia have still not elaborated a consistent framework for private sector involvement in the health care sector.
Dublji razlog je to što vlast u Hrvatskoj još uvijek nije razradila konzistentan okvir za djelovanje privatnog sektora u zdravstvu.
What measures were taken in the past were taken randomly - for instance, the leasing of publicly-owned facilities for use as doctors' private offices or the recent proposal to lease unused hospital capacity to private health insurance companies.xl™ Such partial measures have not made the system more efficient nor have they provided much benefit to health care users (although individual physicians have realised significant benefits for themselves).
Rješenja koja su u prošlosti donošena bila su uglavnom stihijska - npr. unajmljivanje ambulanti u javnim zdravstvenim ustanovama za privatnu praksu ili nedavni prijedlog davanja neiskorištenih bolničkih kapaciteta u zakup privatnim osiguravajućim duštvima.xlvii Takva parcijalna rješenja nisu povećala učinkovitost zdravstva niti su značajnije koristila pacijentima (iako su vjerojatno donijela velike koristi pojedinim liječnicima).
The same conclusion applies to the development of private health insurance: a consistent institutional, regulatory and market framework in which private health insurance companies are expected to function and incentives for their development have yet to be elaborated.
Isti zaključak odnosi se i na privatno zdravstveno osiguranje: konzistentan administrativni, regulativni i tržišni okvir unutar kojega se može očekivati uspješno poslovanje privatnih društava za zdravstveno osiguranje tek treba razraditi.
As shown in Graph 3, private health insurance covers only 0.6% of total health care costs in Croatia, compared with 7% on average in EU-15 and 4% in EU-10.
Kao što je prikazano na slici 3, privatno zdravstveno osiguranje sudjeluje u ukupnim troškovima zdravstva sa samo 0,6% u usporedbi sa 7% u starim i 4% u novim članicama EU.
It is unrealistic, for instance, to expect that private health insurers will find much interest in the newly created market for pharmaceuticals if the supplementary health insurance scheme operated by the HZZO will cover some of the costs of medicines not included in the basic list.xlvl11 In addition, there are indications that private health insurance companies in Croatia are regulated perhaps too loosely, so that it is not clear they operate in the best interest of insured persons.xlix
Nerealno je, na primjer, očekivati da će privatni osiguravatelji naći poslovni interes da pacijente osiguraju od dodatnih troškova povezanih s uvođenjem dopunske liste lijekova ako jedan dio tih troškova bude pokrivalo dopunsko zdravstveno osiguranje kod HZZO-a.xlviii Osim toga, postoje indikacije da su privatna zdravstvena osiguranja u Hrvatskoj neadekvatno regulirana, tako da nije sigurno da djeluju u najboljem interesu osiguranika.xlix
This brings us to the next major area that has seen little progress over the years: reform of the co-payments system.
Ova su razmatranja povezana i s pitanjem reforme sustava participacije.
Co-payments contribute little to the overall health budget; they are difficult to administer because of many exemptions; and are disliked by the public.
Participacija vrlo malo pridonosi proračunu HZZO-a; teško se obračunava i naplaćuje zbog brojnih izuzeća i vrlo je nepopularna u javnosti.
Yet having people participate in bearing the costs of health care is the first step toward a true health care reform.
No usprkos tome, plaćanje participacije kao simbol sudjelovanja svakog pacijenta u financiranju zdravstvene zaštite prvi je istinski korak u reformi zdravstva.
The society does not benefit from unused medicines and unnecessary visits to the doctor.
Društvo nema koristi od nepotrošenih lijekova ili nepotrebnih odlazaka liječniku.
If people understand that each time they visit a doctor someone - including themselves - has to pay to cover the costs, such waste can be reduced.
Ako ljudi shvate da svaki put kad idu liječniku netko - uključujući njih same - treba platiti troškove pruženih usluga i lijekova, takvo se rasipanje resursa može smanjiti.'
l Copayments should thus be understood as user fees - the cost of accessing the system of health care, similar to road tolls as the cost of accessing the system of highways.
Participaciju stoga treba shvatiti kao naknadu za pristup sustavu zdravstvene zaštite, poput cestarine koja je naknada za korištenje autoputa.
The current state of affairs is in that respect untenable: as shown in Figure 3, only 16% of health care spending in Croatia is covered from private sources, compared with the average of 26% for EU members.
Sadašnje je stanje u tom smislu neodrživo: kao što je prikazano na slici 3, iz privatnih se sredstava podmiruje samo 16% ukupne zdravstvene potrošnje, što je daleko ispod prosjeka novih i starih članica EU (26%).
Within the private sources of funding, there is in particular an imbalance between out-of-pocket expenditure, which is close to the EU average, and costs covered by private health insurance companies, which are way below the EU average.
Unutar privatnih izvora financiranja posebno je izražen spomenuti nerazmjer između troškova koje pacijenti podmiruju “iz džepa”, koji su više-manje na razini europskog prosjeka, i troškova koje pokrivaju privatna zdravstvena osiguranja, koji su daleko ispod europskog prosjeka.
The experience of Slovakia shows that people are willing to accept the notion that good health is primarily their own responsibility and that every individual has to participate in health care financing.'
Iskustvo Slovačke pokazalo je da su ljudi spremni prihvatiti ideju da je svaki pojedinac odgovoran za svoje zdravlje i da treba sudjelovati u financiranju zdravstvene zaštite.'
1 Moreover, the Slovak experience shows that the introduction of a well designed co-payment system does not hurt access to health care.hi For their part, the authorities should contribute to this understanding by making much more serious, frequent and visible efforts targeted at the prevention of major health risks related to unhealthy lifestyles.
1 Štoviše, pokazalo se da dobro zamišljen i proveden sustav participacije ne smanjuje pristup zdravstvenoj zaštiti.lii No vlast bi također trebala poduprijeti tu ideju ozbiljnim i sustavnim sprječavanjem zdravstvenih rizika povezanih s nezdravim načinom života.
In summary, problems facing the healthcare sector in Croatia are not new or unique.
Na osnovi svega toga moguće je zaključiti da problemi s kojima se suočava zdravstvo u Hrvatskoj nisu novi niti su jedinstveni.
Solid economic analysis and judicious use of other countries' experiences lead to many well-tried solutions and allow us to avoid many mistakes.
Solidnom ekonomskom analizom i korištenjem iskustava drugih zemalja mogu se naći mnoga isprobana rješenja i izbjeći mnoge pogreške.
A key factor for the success of healthcare reform is the authorities' ability to manage political economy aspects of the reform.
Za uspjeh reforme posebno je važno upravljati njezinim ekonomsko-političkim aspektima.
The effects of health care reform are felt immediately by the entire population.
Učinke zdravstvene reforme osjeća cjelokupno stanovištvo, i to bez odlaganja, čim se reforma provede.
By contrast, the effects of pension reform are delayed and are felt by only one segment of the population at a time.
Po tome se zdravstvena reforma bitno razlikuje od mirovinske reforme, čiji su učinci pomaknuti nekoliko desetljeća u budućnost i u određenom će ih trenutku osjetiti samo dio stanovištva.
The authorities therefore need to manage expectations of different stakeholders in health care reform much more carefully and actively.
Stoga vlast treba aktivno i znatno pažljivije utjecati na očekivanja stanovištva i interesnih skupina u zdravstvu nego kad je riječ o mirovinskoj reformi.
For a reform to succeed, the public needs in particular to see the forest for the trees: the authorities need to elaborate a clear vision of healthcare reform in whose centre stands good health for all Croatian citizens.
Vjerojatno je najvažniji preduvjet za to omogućiti javnosti da vidi šumu od drveća, tj. da vlast razradi jasnu viziju reforme zdravstva u čijem će središtu biti dobro zdravlje hrvatskih građana.
The authorities would also be well advised to avoid the illusion that experience and possible success in implementation of pension reform also guarantee the success of health care reform.
Vlast također mora biti svjesna činjenice da iskustva u provedbi mirovinske reforme i njezin eventualni uspjeh malo znače i ničim ne jamče uspjeh u provedbi zdravstvene reforme.
Finally, one should emphasise that technical complexity of healthcare policy and reform should not be underestimated.
Na kraju treba napomenuti da se tehnička složenost zdravstvene politike i reforme ni u jednom trenutku ne može podcjenjivati.
Economists and healthcare experts in Croatia should therefore make a much more substantive contribution to health care reform than has been the case so far.
Tome svoj doprinos, i to znatno veći nego do sada, trebaju dati ekonomisti i stručnjaci za ekonomiku zdravstva u Hrvatskoj.
This paper has indicated that more detailed research is needed in several areas.
Ovaj rad naznačio je nekoliko područja na kojima će biti potrebno provesti iscrpna istraživanja.
These include macroeconomic aspects of health care (financial sustainability of the health care sector in the medium and long term; public and private sources of funds; the mix of taxes and contributions among public sources of funds; impact of different financing models on the labour market; fiscal effects of decentralisation of health care); microeconomic aspects of health care (impact of different financing arrangements on incentives, operations and efficiency of health care institutions; management of health care institutions; organisation and regulation of markets for health care services, pharmaceuticals and health insurance); and the political economy of health care reform.
To su makroekonomski aspekti zdravstva (financijska održivost zdravstva u srednjem i dugom roku, javni i privatni izvori financiranja, odnos doprinosa i poreza u javnim izvorima, utjecaj modela financiranja na tržište rada, fiskalni učinci decentralizacije zdravstva); mikroekonomski aspekti zdravstva (utjecaj metoda financiranja na poslovanje i efikasnost zdravstvenih ustanova, upravljanje zdravstvenim ustanovama, funkcioniranje i regulacija tržišta zdravstvenih usluga, lijekova i zdravstvenog osiguranja) i politička ekonomija zdravstvene reforme.
* The views expressed in this paper are those of the author and do not necessarily represent those of the Bankfor International Settlements.
* Stajališta iznesena u radu osobna su stajališta autora i ne odražavaju nužno stajališta BIS-a.
The author is taking part in this project as an independent researcher.
Autor u ovom projektu sudjeluje kao neovisni istraživač.
Any remaining errors are the sole responsibility of the author.
i Empirijska istraživanja potvrdila su postojanje tog učinka.
As expected, the less that people were asked to pay for their health care, the more often they visited the doctor (see Phelps, 1993).
Kao što se moglo očekivati, što su obitelji trebale platiti manju participaciju, to su češće posjećivale liječnika (v. Phelps, 1993).
ii Here one should distinguish between routine visits to the doctor (for minor illnesses such as colds, light injuries, etc.) and preventative health care (e.g. annual medical, dental and vision check-ups).
ii Pri tim razmatranjima rutinske posjete liječniku (radi liječenja prehlada, manjih ozljeda i sl.) ne smijemo brkati s preventivnom zaštitom (sistematskim pregledima, kontrolama vida, stomatološkim kontrolama i si.).
Many health care commentators fail to notice the difference between routine visits and preventative care; see e.g. Gladwell (2005) in an otherwise highly stimulating article on moral hazard in US health insurance.
Komentatori kretanja u zdravstvu često ne uočavaju tu razliku; vidjeti npr. Gladwell (2005) u inače vrlo stimulativnom članku o moralnom hazardu u američkom zdravstvu.
iii This statement can also be applied to many western European countries at the moment.
iii Taj zaključak vrijedi i za mnoge zapadnoeuropske države u sadašnjem razdoblju.
iv For a comprehensive review, see McGuire and Mayhew (1989).
iv Za iscrpan pregled te problematike vidjeti npr McGuire and Mayhew (1989).
v This information monopoly can be reduced through better education and greater availability of medical information through media, in particular the internet.
v Informacijski monopol liječnika može se smanjiti boljim obrazovanjem pacijenata i većom dostupnošću medicinskih informacija u javnim medijima, osobito na Internetu.
vi There is no empirical research to support this claim, but there is widespread anecdotal evidence that patients in Croatia often experience situations in which doctors prescribe treatment without discussing in detail the pros and cons of the treatment with the patient and his or her family (see: www.pravapacijenata.hr and Vjesnik, 21 August 2006).
vi Empirijskih istraživanja koja bi poduprla tu tvrdnju nema, no postoje anegdotski dokazi da liječnici u Hrvatskoj često propisuju tretman bez podrobne rasprave s pacijentom i/ili njegovom obitelji o prednostima i nedostacima odabranog tretmana (v www.pravapacijenata.hr i Vjesnik, 21. kolovoza 2006).
Another indication of inadequate information provided to patients in Croatia is the practice of writing diagnoses in Latin, which sets doctors in Croatia apart from their colleagues in other European countries (see Vjesnik, 12 and 13 August 2006).
U prilog tezi o nedovoljnom informiranju pacijenata govori i praksa pisanja dijagnoza na latinskome, po čemu je liječnička profesija u Hrvatskoj jedan od izuzetaka u Europi (v. Vjesnik, 12. i 13. kolovoza 2006).
vii Based on HZZO data published in Vjesnik, 10 October 2005.
vii Prema podatcima HZZO-a objavljenima u Vjesniku 10. listopada 2005.
viii Instead, one often gets the impression that the authorities have adopted a cavalier attitude vis-a-vis some health risks, in particular smoking; see, e.g. complaints about smoking in offices and public rooms in the Ministry of Environmental Protection and the Ministry of Culture (“Smoking is forbidden and they smoke ‘like Turks'”, Vjesnik, 16 August 2006, Readers ' mail).
viii Umjesto toga, često se stječe dojam da se nadležna vlast osobito prema problemu pušenja odnosi pomalo kavalirski; vidjeti npr. pismo čitatelja Zabranili pušenje a puše “k'o Turci ” o pušenju na radnome mjestu i u prostorijama za primanje stranaka u Ministarstvu zaštite okoliša i Ministarstvu kulture (Vjesnik, 16. kolovoza 2006).
ix The bribery case against the head of heart surgery in clinical hospital in Rijeka (see Večernji list, 17 August 2006) has highlighted a situation long denied by the healthcare profession.
ix Slučaj podmićivanja pročelnika Odjela kardiokirurgije u riječkom kliničkom bolničkom centru u kolovozu 2006. (v. Večernji list, 17. kolovoza 2006) aktualizirao je stanje koje je liječnička profesija uporno poricala.
For instance, the Croatian Physicians' Association has processed only four cases of bribery since 1995 (Vjesnik, 19 August 2006).
Hrvatska liječnička komora procesirala je od 1995. do tog slučaja samo četiri slučaja podmićivanja liječnika (Vjesnik, 19. kolovoza 2006).
x A typical case is that of a patient who comes for a check-up in a state health facility in the morning and is told by the doctor that she needs certain diagnostic tests.
x Tipičan je primjer toga kada bi liječnik pacijentu u državnoj zdravstvenoj ustanovi kazao da bi trebao napraviti određene pretrage.
The tests are free but the waiting list is so long that, for non-urgent cases it could take months to get an appointment.
Pretrage su besplatne, ali je lista čekanja toliko duga da za nehitne slučajeve pregled često treba čekati mjesecima.
However, if the patient is willing to pay out of her pocket, she could take the tests that same afternoon in the same facility from the same doctor, as it becomes doctor's own private office after regular working hours.
Međutim, ako pacijent želi sam platiti, liječnik može sve pretrage obaviti isto popodne u istoj ordinaciji, koja nakon redovitoga radnog vremena postaje mjesto njegove privatne prakse.
xi Physicians were subject to income tax for this type of work but did not have to pay the value-added tax.
xi Liječnici su bili obveznici poreza na dohodak kao zdravstveni djelatnici koji obavljaju samostalnu djelatnost, ali su bili oslobođeni plaćanja PDV-a.
This practice was ended in mid-2006.
To je ukinuto tek sredinom 2006. godine.
However, physicians will still be allowed to work outside theirfull-time job (at most one-third of working hours) and in service of private insurance companies, which will be allowed to rent excess hospital beds and rooms (Poslovni dnevnik, 24 March 2006).
No liječnicima će vjerojatno još uvijek biti dopušteno raditi izvan matične ustanove (najviše trećinu radnog vremena) te u službi privatnih osiguravajućih društava koja će prema službenim najavama u zdravstvenim ustanovama moći zakupiti višak prostora i postelja (Poslovni dnevnik, 24. ožujka 2006).
To their credit, the authorities at least admitted that private work of physicians in health institutions in which they held full-time jobs was unethical (ibid.).
Pohvalno je barem to da je vlast napokon proglasila neetičnim privatni rad liječnika u ustanovi u kojoj su zaposleni (ibid.).
xii Indeed, without referring to government failure, the 2002 health care development strategy concludes that “Croatia needs a health care system that will be serve the health of the population, not its own survival” (Office for the Strategy of Development of Croatia, 2002:12).
xii Takvo je stanje utvrđeno (bez spominjanja pojma neuspjeh tržišta) još u strategiji razvoja zdravstva iz 2002. godine: “Zaključno, Republici Hrvatskoj potreban je zdravstveni sustav koji će biti u funkciji zdravlja populacije, a ne u funkciji vlastitog opstanka ” (Ured za strategiju razvitka RH, 2002:12).
xiv See Poslovni dnevnik, 21 July 2006 (www.poslovni.hr).
xiv Vidjeti Poslovni dnevnik, 21. srpnja 2006. (www.poslovni.hr).
xv Useful and concise sources of information on the health care sector in Croatia are WHO (2005), Stevenson and Stubbs (2003) and Mastilica and Kušec (2006).
xv Korisni i koncizni izvori informacija o zdravstvu u Hrvatskoj su Svjetska zdravstvena organizacija (EHO, 2005), Stevenson i Stubbs (2003) te Mastilica i Kušec (2006).
xvi The standardised mortality rate for all alcohol related diseases (including liver cirrhosis, ishaemic heart disease, mouth and oropharynx cancer, traffic casualties, falls and intentional injuries) in Croatia is 195 deaths per 100,000 inhabitants, compared with 155 deaths in Austria; 97 in France, Greece and Italy; and 89 in Portugal (WHO, 2004a:57).
xvi Standardizirana stopa smrtnosti za sve bolesti povezane s pretjeranom potrošnjom alkohola (uključujući cirozu jetre, ishemičnu bolest srca, rak usta i ždrijela, prometne nesreće, padove i namjerne ozljede) u Hrvatskoj iznosi 195 umrlih na 100.000 stanovnika, u usporedbi sa 155 smrtnih slučajeva u Austriji; 97 u Francuskoj, Grčkoj i Italiji; te 89 u Portugalu (WHO, 2004:57).
xvii This definition includes physically inactive and minimally active population.
xvii Ta definicija obuhvaća tjelesno neaktivno i minimalno aktivno stanovništvo.
For details see Country profiles on WHO's Global InfoBase Online (http://www.who. int/ncd_surveillance/infobase/web/ InfoBaseCommon/).
Za detaljan uvid vidjeti Country profiles na WHO Global InfoBase Online (http://www. who.int/ncd_surveillance/infobase/web/ InfoBaseCommon).
xviii See for instance MZSS (2006:16,17, 30), where smoking and alcohol consumption, mentioned more or less incidentally, are the only health risks discussed, partly in the context of increased immigration into Croatia in the second half of the 1990s.
xviii Vidjeti npr. MZSS (2006:16, 17, 30), gdje se od zdravstvenih rizika spominju, višemanje usputno, pušenje i alkohol, djelomično u kontekstu povećanog useljavanja stanovnika drugih država u Hrvatsku u drugoj polovici 1990-ih godina.
Obesity and physical inactivity are nowhere mentioned in this strategic document.
Pretilost i nedovoljna fizička aktivnost u tom se strateškom dokumentu uopće ne spominju.
xix See MZSS (2006:17).
xix Vidjeti MZSS (2006:17).
xx For details, see World Bank (2004) and two recent strategies for the health care sector: Office for the Strategy of Development of Croatia (2002) and MZSS (2006).
xx Detaljnije vidjeti World Bank (2004) i dvije strategije reforme zdravstva razrađene posljednjih godina: Ured za strategiju razvitka RH (2002) i MZSS (2006).
xxi Trend decline in the provision of preventative services was noted already several years ago: in 2000 there were 79% fewer check-ups of adults, 41% fewer checkups at patients' homes and 89% fewer home visits than in 1990 (Office for the Strategy of Development of Croatia, 2002:11).
xxi Tendencija pada broja preventivnih usluga uočena je još prije nekoliko godina: tijekom 2000. godine zabilježeno je 79%o manje sistematskih, periodičnih i kontrolnih pregleda odraslih, 41% manje pregleda u kući i 89% manje kućnih posjeta nego 1990. godine (Ured za strategiju razvitka RH, 2002:11).
xxii Each primary care doctor is expected to carry at least about 1,700patients per year on a roster.
xxii Od svakog liječnika opće prakse očekuje se da ima najmanje 1.700 pacijenata na godinu.
This is relatively low compared with EUaverage (2,000-2,500patients per primary care doctor) and indicates that a considerable potential for “pilingup” ofpatients does exist.
To je relativno malo u usporedbi s europskim prosjekom (2.000-2.500 pacijenata po liječniku na godinu) i pokazuje da realni potencijal za “gomilanje” pacijenata zaista postoji.