natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our proposal will free up more public sector data for re-use, including for commercial purposes, driving down the cost of access to data and helping us to create a common data space in the EU that will stimulate our growth."
Naš će prijedlog omogućiti da se veći broj podataka iz javnog sektora oslobodi za ponovnu uporabu, među ostalim i u komercijalne svrhe, a kao rezultat toga smanjit će se troškovi pristupa podacima te ćemo moći stvoriti zajednički podatkovni prostor u EU-u koji će potaknuti rast.
Citizens and businesses will have access to better products and services as more and more data become available for data-driven innovation."
S povećanjem količine dostupnih podataka za inovacije zasnovane na podacima građani i poduzeća imat će pristup boljim proizvodima i uslugama.
This will lead to easier access to health data, which will lead to better disease prevention and patient-centred care, rapid responses to pandemic threats, and improved treatments.”
To će rezultirati lakšim pristupom zdravstvenim podacima, što će omogućiti bolju prevenciju bolesti i skrb usredotočenu na pacijenta, brz odgovor na prijetnje pandemija te poboljšano liječenje.
Today's proposals build on the General Data Protection Regulation (GDPR), which will enter into application as of 25 May 2018.
Današnji se prijedlozi temelje na Općoj uredbi o zaštiti podataka koja će se početi primjenjivati od 25. svibnja 2018.
They will ensure:
Njima će se osigurati:
Better access to and reusability of public sector data: A revised law on Public Sector Information covers data held by public undertakings in transport and utilities sectors.
bolji pristup i mogućnost ponovne uporabe podataka javnog sektora: revidirani zakon o informacijama javnog sektora obuhvaća podatke javnih poduzeća u sektoru prometa i sektoru komunalnih usluga.
The new rules limit the exceptions that allow public bodies to charge more than the marginal costs of data dissemination for the reuse of their data.
Novim se propisima ograničavaju iznimke kojima se javnim tijelima omogućuje da ponovnu uporabu svojih podataka naplaćuju po cijeni višoj od graničnih troškova širenja podataka.
They also facilitate the reusability of open research data resulting from public funding, and oblige Member States to develop open access policies.
Osim toga, olakšava se ponovna uporaba podataka istraživanja financiranih javnim sredstvima te se zemlje članice obvezuje da izrade politike o otvorenom pristupu.
Finally, the new rules require – where applicable – technical solutions like Application Programming Interfaces (APIs) to provide real-time access to data.
Naposljetku, novim se propisima zahtijeva da, prema potrebi, tehnička rješenja, kao što su sučelja za programiranje aplikacija (API), pružaju pristup podacima u stvarnom vremenu.
Scientific data sharing in 2018: A new set of recommendations address the policy and technological changes since the last Commission proposal on access to and preservation of scientific information.
razmjena znanstvenih podataka u 2018.: novim skupom preporuka u obzir se uzimaju promjene politika i tehnološke promjene koje su se dogodile od zadnjeg prijedloga Komisije o pristupu znanstvenim informacijama i njihovu čuvanju.
They offer guidance on implementing open access policies in line with open science objectives, research data and data management, the creation of a European Open Science Cloud, and text and data-mining.
Te mjere pružaju smjernice u pogledu provedbe politika otvorenog pristupa u skladu s ciljevima otvorene znanosti, u pogledu podataka iz istraživanja i upravljanja podacima, u pogledu stvaranja europskog oblaka za otvorenu znanost te u pogledu rudarenja teksta i podataka.
They also highlight the importance of incentives, rewards, skills and metrics appropriate for the new era of networked research.
Naglašavaju i važnost poticaja, nagrada, vještina i parametara primjerenih novom dobu umreženog istraživanja.
Private sector data sharing in business-to-business and business-to-governments contexts: A new Communication entitled “Towards a common European data space” provides guidance for businesses operating in the EU on the legal and technical principles that should govern data sharing collaboration in the private sector.
razmjena podataka privatnog sektora među poduzećima i između poduzeća i državnih tijela: nova komunikacija pod nazivom „Stvaranje zajedničkog europskog podatkovnog prostora” daje smjernice poduzećima koja posluju u EU-u o pravnim i tehničkim načelima u skladu s kojima bi se trebala provoditi suradnja u području razmjene podataka u privatnom sektoru.
Securing citizens' healthcare data while fostering European cooperation: The Commission is today setting out a plan of action that puts citizens first when it comes to data on citizens' health: by securing citizens' access to their health data and introducing the possibility to share their data across borders; by using larger data sets to enable more personalised diagnoses and medical treatment, and better anticipate epidemics; and by promoting appropriate digital tools, allowing public authorities to better use health data for research and for health system reforms.
zaštita zdravstvenih podataka građana uz istodobno poticanje europske suradnje: Komisija danas predstavlja plan mjera koji građane stavlja u prvi plan kada je riječ o podacima o njihovu zdravlju: osiguravanjem pristupa građana njihovim zdravstvenim podacima i uvođenjem mogućnosti prekogranične razmjene njihovih podataka; uporabom većih skupova podataka kako bi se omogućilo personalizirano dijagnosticiranje i medicinsko liječenje i bolje predviđanje epidemija; te promicanjem odgovarajućih digitalnih alata koji javnim tijelima omogućuju bolju primjenu zdravstvenih podataka u svrhu istraživanja i reforme zdravstvenih sustava.
Today's proposal also covers the interoperability of electronic health records as well as a mechanism for voluntary coordination in sharing data – including genomic data – for disease prevention and research.
Današnjim je prijedlogom obuhvaćena i inteoperabilnost elektroničkih zdravstvenih evidencija te mehanizam za dobrovoljnu suradnju u području razmjene podataka, uključujući genomske podatke, za potrebe istraživanja i prevencije bolesti.
The Commission is calling on the European Parliament and the Council to adopt today's proposals for revised rules on Public Sector Information.
Komisija poziva Europski parlament i Vijeće da donesu današnji prijedlog revizije propisa o informacijama javnog sektora.
The value of the European data economy was €300 billion in 2016.
U 2016. vrijednost europskog podatkovnog gospodarstva iznosila je 300 milijardi EUR.
If the right legislative and policy measures are put in place, this value could grow to up to €739 billion by 2020, 4% of the EU's GDP.
Donošenjem odgovarajućih zakonodavnih i političkih mjera ta bi se vrijednost do 2020. mogla povećati do 739 milijardi EUR, odnosno 4 % BDP-a EU-a.
In the EU, the reuse of data generated by public sector bodies (e.g. legal, traffic, meteorological and financial etc.) for commercial and non-commercial purposes is governed by Directive 2003/98/EC on the re-use of public sector information.
Ponovna uporaba podataka iz javnog sektora (npr. pravnih, prometnih, meteoroloških i financijskih podataka) za komercijalne i nekomercijalne svrhe u EU-u je uređena Direktivom 2003/98/EZ o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora.
In 2012, the Commission adopted a policy package containing a series of measures to improve access to scientific information in Europe, including the Recommendation on access to and preservation of scientific information that resulted from public funding.
Komisija je u 2012. donijela paket politika koji obuhvaća niz mjera za poboljšanje pristupa znanstvenim informacijama u Europi, uključujući Preporuku o pristupu znanstvenim informacijama i čuvanju znanstvenih informacija financiranih javnim sredstvima.
Between January and June 2017, the Commission held a stakeholder dialogue on the Communication on Building a European data economy, finding a strong support for non-regulatory measures to maximise and organise access to and reuse of data in business-to-business contexts.
Komisija je od siječnja do lipnja 2017. provela savjetovanje s dionicima o Komunikaciji o stvaranju europskog podatkovnog gospodarstva koje je pokazalo postojanje snažne potpore neregulatornim mjerama za povećanje i organizaciju pristupa podacima i ponovne uporabe podataka u kontekstu suradnje među poduzećima.
On the digital transformation of healthcare, a public consultation finishing in October 2017 investigated the need for policy measures promoting digital innovation for better healthcare in Europe.
U okviru javnog savjetovanja o digitalnoj preobrazbi zdravstvene skrbi, koje je završeno u listopadu 2017., istražena je potreba donošenja mjera za promicanje digitalnih inovacija za unaprjeđenje zdravstvene skrbi u Europi.
Today's initiatives complement the framework for the free flow of non-personal data in the EU presented by the Commission in September 2017 and which still needs to be agreed by the European Parliament and Member States.
Današnje inicijative dopuna su okviru za slobodan protok neosobnih podataka u EU-u koji je Komisija predstavila u rujnu 2017., a koji još moraju odobriti Europski parlament i države članice.
Q&A on data
Pitanja i odgovori
Brussels, 26 April 2018
Bruxelles, 26. travnja 2018.
Today, the Commission is proposing measures to tackle disinformation online, including an EU-wide Code of Practice on Disinformation, support for an independent network of fact-checkers, and a series of actions to stimulate quality journalism and promote media literacy.
Komisija je danas predložila mjere za borbu protiv dezinformiranja na internetu, uključujući kodeks prakse za borbu protiv dezinformiranja na razini EU-a, pružanje potpore neovisnoj mreži provjeravatelja činjenica i niz mjera za poticanje kvalitetnog novinarstva i promicanje medijske pismenosti.
The recent Facebook/Cambridge Analytica revelations demonstrated exactly how personal data can be exploited in electoral contexts, and are a timely reminder that more is needed to secure resilient democratic processes.
Nedavni slučaj Facebook – Cambridge Analytica pokazao je kako se osobni podaci mogu iskoristiti u kontekstu izbora i ta su otkrića pravodobni podsjetnik da je potrebno činiti više kako bi se osigurala otpornost demokratskih procesa.
Today the European Commission is taking steps forward in the fight against disinformation to ensure the protection of European values and security.
Europska komisija danas je poduzela daljnje korake u borbi protiv dezinformiranja kako bi zaštitila europske vrijednosti i sigurnost.
New technologies, especially digital, have expanded its reach via the online environment to undermine our democracy and society.
Nove tehnologije, posebno digitalne, omogućuju njegovo širenje putem interneta na načine koji ugrožavaju našu demokraciju i društvo.
Since online trust is easy to break but difficult to rebuild, industry needs to work together with us on this issue.
Budući da je povjerenje u internetskom okruženju lako izgubiti, a teško ponovno izgraditi, potrebno je zajednički s industrijom raditi na rješavanju tog problema.
Online platforms have an important role to play in fighting disinformation campaigns organised by individuals and countries who aim to threaten our democracy."
Internetske platforme imaju važnu ulogu u borbi protiv kampanja dezinformiranja koje organiziraju pojedinci i države s namjerom da ugroze našu demokraciju.
We will closely monitor the progress made and may propose further actions by December, including measures of regulatory nature, should the results prove unsatisfactory."
Pomno ćemo pratiti ostvareni napredak i ako rezultati ne budu zadovoljavajući, do prosinca možemo predložiti daljnje mjere.
The subversion of trusted channels to peddle pernicious and divisive content requires a clear-eyed response based on increased transparency, traceability and accountability.
Subverzivna upotreba pouzdanih kanala za širenje destruktivnog i razdornog sadržaja zahtijeva lucidan odgovor koji se temelji na većoj transparentnosti, sljedivosti i odgovornosti.
Internet platforms have a vital role to play in countering the abuse of their infrastructure by hostile actors and in keeping their users, and society, safe."
Internetske platforme čeka važna uloga u sprečavanju neprijateljske zloupotrebe njihovih infrastruktura te zaštiti njihovih korisnika i društva.
Based on the independent report published in March 2018 by the High-Level Group on Fake News and Online Disinformation as well as wider consultations carried out over the past six months, the Commission defines disinformation as "verifiably false or misleading information that is created, presented and disseminated for economic gain or to intentionally deceive the public, and may cause public harm".
Na temelju neovisnog izvješća koje je u ožujku 2018. objavila skupina na visokoj razini za lažne vijesti i dezinformiranje na internetu te šireg raspona savjetovanja održanih tijekom posljednjih šest mjeseci, Komisija definira dezinformacije kao „provjerljivo lažne ili zavaravajuće informacije koje se stvaraju, iznose i šire radi ekonomske koristi ili namjernog obmanjivanja javnosti te koje mogu prouzročiti javnu štetu”.
In the latest Eurobarometer survey, 83% of respondents said that fake news represents a danger to democracy.
U posljednjem ispitivanju Eurobarometra 83 % ispitanika izjavilo je da lažne vijesti ugrožavaju demokraciju.
Respondents were particularly concerned by intentional disinformation aimed at influencing elections and immigration policies.
Posebno ih je zabrinjavalo dezinformiranje s namjerom utjecanja na izbore i imigrantske politike.
The survey also emphasised the importance of quality media: respondents perceive traditional media as the most trusted source of news (radio 70%, TV 66%, print 63%).
U ispitivanju je naglasak bio i na važnosti kvalitetnih medija: ispitanici tradicionalne medije doživljavaju kao najvjerodostojnije izvore vijesti (radio 70 %, TV 66 %, tisak 63 %).
Online sources of news and video hosting websites are the least trusted source of news, with trust rates of 26% and 27% respectively.
Najnevjerodostojniji su izvor informacija internetski izvori i web-mjesta za videohosting, kojima vjeruje 26 % odnosno 27 % ljudi.
The European Commission's Joint Research Centre has published a study on fake news and disinformation.
Zajednički istraživački centar Europske komisije objavio je studiju o lažnim vijestima i dezinformiranju.
It points out that two thirds of consumers of online news prefer to access it through algorithm-driven platforms such as search engines and news aggregators, and social media websites.
U njoj se ističe da dvije trećine čitatelja vijestima na internetu radije pristupa putem algoritamskih platformi, kao što su pretraživači i servisi za prikupljanje vijesti, te web-mjesta društvenih medija.
It also states that market power and revenue streams have shifted from news publishers to platform operators who have the data to match readers, articles and ads.
Prema istoj studiji, operatori platformi koji s pomoću podataka povezuju čitatelje, članke i oglase sada imaju veću tržišnu snagu i izvore prihoda od novinskih izdavača.
Measures to tackle disinformation online
Mjere za borbu protiv dezinformiranja na internetu
To address these concerns and trends, the Commission is proposing a series of measures to tackle disinformation online.
Na te probleme i trendove Komisija je reagirala prijedlogom niza mjera za borbu protiv dezinformiranja na internetu.
A Code of Practice on Disinformation: By July, and as a first step, online platforms should develop and follow a common Code of Practice with the aim of:
kodeks prakse za borbu protiv dezinformiranja: kao prvi korak, internetske platforme trebale bi do srpnja izraditi i poštovati zajednički kodeks prakse kako bi se:
Ensuring transparency about sponsored content, in particular political advertising, as well as restricting targeting options for political advertising and reducing revenues for purveyors of disinformation;
osigurala transparentnost u pogledu sponzoriranog sadržaja, posebno oglašavanja političkog karaktera, ograničile opcije usmjeravanja takvog oglašavanja i smanjili prihodi promicatelja dezinformacija
Providing greater clarity about the functioning of algorithms and enabling third-party verification;
bolje objasnilo funkcioniranje algoritama i omogućavanje provjere trećih osoba
Making it easier for users to discover and access different news sources representing alternative viewpoints;
korisnicima olakšalo otkrivanje različitih izvora vijesti s drukčijim stajalištem i pristup njima
Introducing measures to identify and close fake accounts and to tackle the issue of automatic bots;
uvele mjere za prepoznavanje i zatvaranje lažnih računa i rješavanje problema automatiziranih botova
Enabling fact-checkers, researchers and public authorities to continuously monitor online disinformation;
provjeravateljima činjenica, istraživačima i javnim tijelima omogućilo da stalno prate internetske dezinformacije.
An independent European network of fact-checkers: this will establish common working methods, exchange best practices, and work to achieve the broadest possible coverage of factual corrections across the EU; they will be selected from the EU members of the International Fact Checking Network which follows a strict International Fact Checking NetworkCode of Principles;
tvaranje neovisne europske mreže provjeravatelja činjenica koja će utvrditi zajedničke radne metode, razmjenjivati najbolju praksu i raditi na ostvarivanju što veće zastupljenosti činjeničnih ispravaka u EU-u; odabirat će se iz redova članstva Međunarodne mreže provjeravatelja činjenica, koja primjenjuje strogi Kodeks načela Međunarodne mreže provjeravatelja činjenica.
A secure European online platform on disinformation to support the network of fact-checkers and relevant academic researchers with cross-border data collection and analysis, as well as access to EU-wide data;
igurnu europsku internetsku platformu o dezinformiranju s pomoću koje će se mreži provjeravatelja činjenica i relevantnim akademskim znanstvenicima osigurati prekogranično prikupljanje i analiza podataka te pristup podacima iz cijelog EU-a.
Support for Member States in ensuring the resilience of elections against increasingly complex cyber threats, including online disinformation and cyber attacks;
pružanje podrške državama članicama u osiguravanju otpornosti izbora na sve složenije kiberprijetnje, uključujući dezinformiranje na internetu i kibernapade.
Promotion of voluntary online identification systems to improve the traceability and identification of suppliers of information and promote more trust and reliability in online interactions and in information and its sources;
promicanje dobrovoljnih sustava internetske identifikacije radi boljeg praćenja i identificiranja davatelja informacija i povećanja povjerenja i pouzdanosti u interakcijama na internetu te informacija i izvora informacija.
Support for quality and diversified information: The Commission is calling on Member States to scale up their support of quality journalism to ensure a pluralistic, diverse and sustainable media environment.
promicanje kvalitete i raznolikosti informacija: Komisija poziva države članice da pojačaju svoju potporu kvalitetnom novinarstvu kako bi osigurale pluralističko, raznoliko i održivo medijsko okruženje.
The Commission will launch a call for proposals in 2018 for the production and dissemination of quality news content on EU affairs through data-driven news media;
Komisija će u 2018. objaviti poziv na podnošenje prijedloga za proizvodnju i širenje kvalitetnog informativnog sadržaja na temu EU-a putem informativnih medija temeljenih na podacima
A Coordinated Strategic Communication Policy, drafted by the Commission services, combining current and future EU initiatives on online disinformation with those of Member States, will set out outreach activities aimed at countering false narratives about Europe and tackling disinformation within and outside the EU.
koordiniranu stratešku komunikacijsku politiku, koju su sastavile službe Komisije i kojom se objedinjuju postojeće i buduće inicijative EU-a i država članica za borbu protiv dezinformiranja na internetu te utvrđuju aktivnosti informiranja radi suprotstavljanja lažnom diskursu o Europi i suzbijanja dezinformiranja u EU-u i šire.
The Commission will shortly convene a multi-stakeholder forum to provide a framework for efficient cooperation among relevant stakeholders, including online platforms, the advertising industry and major advertisers, and to secure a commitment to coordinate and scale up efforts to tackle disinformation.
Komisija će uskoro sazvati forum s više dionika kako bi stvorila okvir za učinkovitu suradnju među relevantnim dionicima, uključujući internetske platforme, oglašivačku industriju i velike oglašivače, te osigurala angažiranost u pogledu koordinacije i intenziviranja borbe protiv dezinformiranja.
The forum's first output should be an EU–wide Code of Practice on Disinformation to be published by July 2018, with a view to having a measurable impact by October 2018.
Prvi rezultat foruma trebao bi biti kodeks prakse za borbu protiv dezinformiranja za cijeli EU, koji će se objaviti u srpnju 2018., kako bi do listopada 2018. mogao proizvesti mjerljiv učinak.
By December 2018, the Commission will report on the progress made.
Komisija će izvijestiti o napretku do prosinca 2018.
The report will also examine the need for further action to ensure the continuous monitoring and evaluation of the outlined actions.
U tom će se izvješću razmotriti potreba za daljnjim djelovanjem kako bi se omogućilo stalno praćenje i ocjenjivanje opisanih mjera.
In his mission letter of May 2017, the President of the European Commission Jean-Claude Juncker tasked Commissioner for the Digital Economy and Society Mariya Gabriel with outlining the challenges that online platforms create for our democracies with regard to disinformation and initiating an EU response to these challenges.
Predsjednik Europske komisije Jean-Claude Juncker u svojem je mandatnom pismu u svibnju 2017. od povjerenice za digitalno gospodarstvo i društvo Mariye Gabriel zatražio da istraži izazove kojima internetske platforme izlažu naše demokracije u pogledu dezinformiranja i da pokrene odgovor EU-a na te izazove.
In February 2018, the Commission adopted a list of recommendations looking ahead to the 2019 elections to the European Parliament calling for: "competent national authorities […] to identify, based on the experiences of Member States, best practices in the identification, mitigation and management of risks to the electoral process from cyberattacks and disinformation”.
Komisija je u veljači 2018. donijela popis preporuka u kontekstu izbora za Europski parlament 2019. u kojima se poziva na sljedeće: Nadležna tijela država članica potiču se […] da na temelju iskustva država članica utvrde najbolje prakse u prepoznavanju rizika za izborni proces od kibernapada i dezinformacija.
A High Level Expert Group on Fake News (HLEG) advised the Commission on tackling online disinformation.
Skupina na visokoj razini za lažne vijesti savjetovala je Komisiju u pogledu borbe protiv dezinformiranja na internetu.
The Group's conclusions and recommendations were published on 12 March 2018.
Zaključci i preporuke Skupine objavljeni su 12. ožujka 2018.
Prior to these initiatives, the European Union was already active in the fight against disinformation: in 2015, the East StratCom Task Force, under High Representative/Vice-President Mogherini's responsibility, was set up following a decision of the European Council in March 2015, in order "to challenge Russia's ongoing disinformation campaigns".
Europska unija bila je aktivna u borbi protiv dezinformiranja i prije tih inicijativa: na temelju odluke Europskog vijeća iz ožujka 2015. iste je godine osnovana radna skupina East StratCom, u nadležnosti visoke predstavnice i potpredsjednice Komisije Mogherini, radi „suprotstavljanja aktualnoj ruskoj kampanji dezinformiranja.”