natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The system - which already applied in the previous EU research programme – was agreed by EU Member States and the European Parliament in the context of approving Horizon 2020 legislation in 2013.
Države članice i Europski parlament postigle su dogovor o tom sustavu koji je već primijenjen na prethodni istraživački program EU-a u kontekstu donošenja zakonodavstva za program Obzor 2020 u 2013. godini.
The rules are:
Pravila su sljedeća:
National legislation is respected – EU projects must follow the laws of the country in which the research is carried out.
poštuju se svi zahtjevi nacionalnog zakonodavstva – projekti EU-a moraju biti u skladu sa zakonima države u kojoj se provodi istraživanje;
All projects must be scientifically validated by peer review and must undergo rigorous ethical review.
vi projekti moraju biti znanstveno potvrđeni u stručnim revizijama i proći strogu etičku provjeru;
EU funds may not be used for derivation of new stem cell lines, or for research that destroys embryos - including for the procurement of human embryonic stem cells.
redstva EU-a ne mogu se upotrebljavati za financiranje uzimanja novih linija matičnih stanica ili istraživanja kojima se uništavaju embriji – uključujući nabavu matičnih stanica.
The European Commission does not explicitly set out to fund research involving human embryonic stem cells.
Europska komisija nije se izričito opredijelila za financiranje istraživanja kojima su obuhvaćene matične stanice.
Rather, the Commission funds research into treatment for diseases or healthcare challenges, for instance therapies for Parkinson´s disease and Huntington´s disease, or diabetes.
Ona veću važnost pridaje financiranju istraživanja o liječenju bolesti ili izazovima u zdravstvenoj skrbi, kao što su primjerice terapije za Parkinsonovu i Huntingtonovu bolest ili dijabetes.
Research may involve human embryonic stem cells if these are part of the best project proposals.
Istraživanjima mogu biti obuhvaćene ljudske embrionalne matične stanice ako je to predviđeno najboljim projektnim prijedlozima.
Total health research spending in the same time period was around €6 billion.
Iznos ukupnih izdataka za zdravstvena istraživanja u tom razdoblju iznosio je oko šest milijardi eura.
EU assistance on health in developing countries
Pomoć EU-a zdravstvenom sektoru u zemljama u razvoju
the International Conference on Population and Development (ICPD) Programme of Action, which states that in no case should abortion be promoted as a method of family planning, that abortion care needs to take place in the legal context of each country, and that if not against the law, abortion should be performed in safe conditions.
program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju u kojem se navodi da se pobačaj ni u kom slučaju ne smije promicati kao metoda planiranja obitelji, da se pitanje pobačaja ne smije odvajati od pravnog konteksta svake države te da bi se pobačaji, u slučaju kada su dopušteni zakonom, trebali obavljati u sigurnim uvjetima.
Priorities of EU funding in the area of health are decided together with the government of the partner countries, with a focus on improving and increasing access to their national health systems.
O prioritetima financiranja EU-a u području zdravlja odlučuje se zajedno s vladama zemalja partnera, pri čemu je naglasak na poboljšanju i povećanju dostupnosti njihovih nacionalnih zdravstvenih sustava.
The EU spent €3.2 billion of development funds on the health sector between 2008 and 2012.
Razvojna pomoć EU-a zdravstvenom sektoru u razdoblju između 2008. i 2012. iznosila je 3,2 milijarde eura.
Of this, €1.5 billion were spent on maternal, new-born, and child-health, €87 million went to reproductive health care and €17 million to family planning.
Od toga je 1,6 milijarde eura potrošeno za zdravstvenu zaštitu majki, novorođenčadi i djece, 87 milijuna za očuvanje zdravlja reproduktivnih organa i 17 milijuna za planiranje obitelji.
The Development Cooperation Instrument (DCI) is one of the main EU financing instruments for development aid.
Instrument za razvojnu suradnju (DCI) jedan je od najvažnijih instrumenata EU-a za financiranje razvojne pomoći.
It provides bilateral support to developing countries not covered by the European Development Fund and thematic support to all partner countries on priority themes such as human rights, democracy and good governance, inclusive and sustainable growth.
Njime se osigurava bilateralna potpora zemljama u razvoju koje nisu obuhvaćene Europskim razvojnim fondom te tematska potpora svim zemljama partnerima u prioritetnim pitanjima, kao što su ljudska prava, demokracija, dobro upravljanje te uključivi i održivi rast.
In addition to the impact assessment and other internal evaluations, the Commission held in 2010-2011 a public consultation on future funding for EU external action.
Osim procjene učinaka i drugih internih evaluacija, Komisija je tijekom 2010. i 2011. održavala javna savjetovanja o budućem financiranju vanjskog djelovanja EU-a.
The DCI Regulation was adopted on March 2014 after ratification from the European Parliament and the European Council.
Uredba o instrumentu za razvojnu suradnju donesena je u ožujku 2014. nakon ratifikacije u Europskom parlamentu i Europskom vijeću.
The DCI will receive an allocation of €19.7 billion from the EU budget for the period 2014-2020.
Za instrument za razvojnu suradnju u razdoblju od 2014. do 2020. odvojit će se 19,7 milijardi eura iz proračuna EU-a.
European Citizens' Initiatives (ECI) were launched in April 2012 as an agenda-setting tool in the hands of citizens.
Europska građanska inicijativa pokrenuta je u travnju 2012. kao moćan politički instrument u rukama građana.
An ECI allows 1 million citizens from at least one quarter of EU Member States to invite the European Commission to take action in areas where the Commission has the power to do so.
Europskom građanskom inicijativom omogućeno je milijunu građana iz najmanje četvrtine država članica da pozove Europsku komisiju na poduzimanje mjera u područjima za koja je nadležna.
The so-called Brüstle judgement of the European Court of Justice (Case C-34/10) was referred to by the organisers when presenting their case.
Pri predstavljanju svog slučaja organizatori su se pozvali na tzv. presudu Brüstle Europskog suda (predmet C-34/10).
MEMO/14/385
MEMO/14/385
Link to Communication: http://ec.europa.eu/research/eci/one-of-us_en.html
Poveznica na komunikaciju: http://ec.europa.eu/research/eci/one-of-us_en.html
The EU 2014 Digital Scoreboard: how did you fare?
Pregled rezultata digitalne strategije EU-a za 2014.
New data shows the Commission is on track to complete 95 of its 101 digital actions by 2015, which shows good progress.
Novi podaci ukazuju na to da je Komisija na dobrom putu da ostvari 95 od 101 cilja digitalne strategije do 2015., što je dobar napredak.
EU citizens and businesses are going online more, shopping more and they have greater confidence and skills in ICT.
Njihovo se povjerenje u informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) povećalo, a i njihove vještine u tom području.
However, they often lack the high speed broadband – especially in rural areas - to satisfy this digital appetite; and the looming digital skills gap is still a big problem (see MEMO/14/383 ).
No često, posebno u ruralnim područjima, ne raspolažu brzim širokopojasnim pristupom koji bi zadovoljio njihove digitalne apetite, a neminovni jaz u digitalnim vještinama i dalje je veliki problem (vidi MEMO/14/383 ).
European Commission Vice-President @NeelieKroesEU said: “
Potpredsjednica Europske komisije Neelie Kroes (@NeelieKroesEU ) izjavila je: „
Most Europeans now live digital lives and they are hungry for more.
Većina Europljana danas živi digitalni život i njihova se digitalna glad povećava.
Unless we all do more, we will face a digitally illiterate underclass in Europe."
Ako se svi ne potrudimo više, suočit ćemo se s problemom digitalno nepismene niže klase u Europi.”
Check your own country results here!
Rezultate vaše zemlje možete provjeriti ovdje!
Watch video here!
Ovdje pogledajte video
The good news:
Dobre vijesti:
Regular Internet use up : the number of people who use the Internet at least once per week has increased from 60% to 72% since 2010.
redovita uporaba interneta u porastu : broj osoba koje se služe internetom najmanje jedanput tjedno povećao se sa 60 % na 72 % od 2010.
Most improved: Greece, Romania, Ireland, the Czech Republic and Croatia.
Najveći porast u Grčkoj, Rumunjskoj, Irskoj, Češkoj i Hrvatskoj.
Best performers (over 90% using internet) Denmark, Sweden, Netherlands and Luxembourg 87% of US adults use the Internet.
Najbolji rezultati (više od 90 % služi se internetom) zabilježeni su u Danskoj, Švedskoj, Nizozemskoj i Luksemburgu.
Big progress among disadvantaged groups: usage by unemployed people, those with low education levels and older groups, is up to 57% from 41% four years ago.
veliki napredak u skupinama u nepovoljnom položaju: broj nezaposlenih osoba, osoba s niskim stupnjem obrazovanja i starijih osoba koje se služe internetom povećao se s 41 % na 57 % u protekle četiri godine.
On current trends the target of 60% will be reached before 2015.
Ako se taj trend nastavi, cilj od 60 % ostvarit će se prije 2015.
Non-users are down a third: 20% of people in the EU have never used the Internet (down a third since 4 years ago).
broj osoba koje se ne služe internetom smanjio se za trećinu: 20 % građana EU-a nikad se nije koristilo internetom (broj se smanjio za trećinu u odnosu na prije 4 godine).
If the current trends persist, the DAE target to get the number down to 15% by 2015 will be met.
Ako se taj trend nastavi, cilj smanjenja tog broja na 15 % u okviru Digitalne agende za Europu ostvarit će se do 2015.
Lots more of us shop online: 47% of EU citizens are now shopping online, up 10 points, meaning the target of 50% by 2015 is likely to be achieved.
porast kupnje putem interneta: 47 % građana EU-a kupuje putem interneta (10 bodova više) i vjerojatno je da će se cilj od 50 % do 2015. ostvariti.
Access secured: 100% of Europeans now have access to broadband, usually this includes several options (fibre, cable, ADSL or 3G/4G mobile access), but all Europeans have now have affordable access to satellite broadband as a minimum.
osiguran pristup: 100 % Europljana sada ima pristup širokopojasnoj mreži, što obično obuhvaća više opcija (mreža od optičkih vlakana, kabelska, ADSL ili mobilna mreža 3G/4G) i svim je Europljanima najmanje dostupan povoljan pristup satelitskoj širokopojasnoj mreži.
Fast broadband technologies: 4G mobile broadband availability increased sharply to 59%, up from 26% a year ago.
brze širokopojasne tehnologije: dostupnost mobilne širokopojasne 4G mreže dramatično je narasla od prošle godine, s 26 % na 59 %.
Fixed lined internet of at least 30 Mbps is available to 62% of EU population, up from 54% a year ago and 29% in 2010.
Fiksna internetska linija od najmanje 30 Mbps dostupna je 62 % stanovništva EU-a, u odnosu na 54 % prije godinu dana i 29 % 2010.
Fast broadband is already available to 90% of homes or more in Belgium, Denmark, Lithuania, Luxembourg, Malta, the Netherlands and UK.
Brzi širokopojasni pristup već je dostupan u 90 % domova ili više u Belgiji, Danskoj, Litvi, Luksemburgu, Malti, Nizozemskoj i Ujedinjenoj Kraljevini.
The remaining challenges:
Preostali izazovi:
Small businesses are missing out: Only 14% of businesses with under 250 i employees are selling online.
mala poduzeća zaostaju: samo 14 % poduzeća s manje od 250 zaposlenika ima prodaju putem interneta.
Across the EU, not a single country comes close to achieving the EU average target of 33% by 2015.
Nijedna država članica EU-a nije ni blizu ostvarivanja cilja prosjeka EU-a od 33 % do 2015.
Europe’s rural areas at risk: only 18% of rural households have access to high-speed broadband.
ugrožena ruralna područja Europe: samo 18 % ruralnih domaćinstava ima pristup brzim širokopojasnim uslugama.
Continuing at this rate will not see Member States achieve the target of 50% by 2015.
Ako se taj trend nastavi, države članice neće uspjeti ostvariti cilj od 50 % do 2015.
Broadband
Širokopojasni pristup
2014
2014.
Target
Cilj
Basic broadband coverage for all
Dostupnost osnovnog širokopojasnog interneta za sve
100% (2013)
100% (2013.)
Digital single market
Jedinstveno digitalno tržište
Population buying online
Postotak populacije koji kupuje putem interneta
47%
47 %
50% (2015)
50 % (2015.)
Cross-border eCommerce
Prekogranična e-trgovina
20% (2015)
20 % (2015.)
SMEs selling online
MSP-ovi s prodajom putem interneta
33% (2015)
33 % (2015.)
Digital inclusion
Digitalna uključenost
Regular internet use
Redovita uporaba interneta
72%
72 %
75% (2015)
75 % (2015.)
Regular internet use by disadvantaged people
Postotak osoba u nepovoljnom položaju koje se redovito služe internetom
60% (2015)
60 % (2015.)
Population never having used the internet
Postotak populacije koji se nikad nije koristio internetom
15% (2015)
15 % (2015.)
Public services
Javne usluge
Citizens interacting online with public authorities
Postotak građana koji komuniciraju s javnim tijelima putem interneta
42%
42 %
Citizens returning filled-in forms to public authorities electronically by 2015
Postotak građana koji elektronički šalju ispunjene obrasce javnim tijelima do 2015.
21%
21 %
25% (2015)
25 % (2015.)
Today the Commission has also published the 11th edition of the eGovernment Benchmark .
Komisija je danas objavila i 11. izdanje referentnih vrijednosti za e-vladu .
The report shows that citizens are still substantially more satisfied with online private services (such eBanking) than with online public services (such the information on employment).
Izvješće ukazuje na to da su građani i dalje znatno zadovoljniji privatnim internetskim uslugama (npr. e-bankarstvo) nego javnim internetskim uslugama (npr. informacije o zapošljavanju).
There are more eGovernment services online, however, they are not always easy to use, not speedy or transparent.
Na internetu je dostupno više usluga e-vlade, no nisu uvijek jednostavne za korištenje, brze ili transparentne.
The European Commission aims at creating a regulatory and business climate that will foster competition and investment in Europe’s digital technology markets.
Europska komisija nastoji stvoriti regulatorno i poslovno okruženje koje će pridonijeti tržišnom natjecanju i ulaganju na europskim tržištima digitalne tehnologije.
In 2013 the Commission proposed concrete measures to create a Single Telecoms Market , in order to address many of the problems confirmed in today's data.
Komisija je u 2013. predložila konkretne mjere za stvaranje jedinstvenog tržišta telekomunikacijskih usluga kako bi riješila mnoge probleme na koje ukazuju današnji podaci.
The 2014 Digital Agenda Scoreboard assesses progress at EU and national level in achieving this goal, as measured against the 13 key performance indicators.
U pregledu rezultata Digitalne agende za 2014. ocjenjuje se napredak u ostvarivanju tog cilja na europskoj i nacionalnoj razini, na temelju 13 ključnih pokazatelja uspješnosti.
The report is based on 2013 data.
Izvješće se temelji na podacima iz 2013.
The Commission has so far completed 72 of 101 actions under the Digital Agenda for Europe.
Komisija je dosad provela 72 od 101 mjere u okviru Digitalne agende za Europu.
23 further actions are scheduled for completion by their deadline.
Predviđena je provedba 23 dodatne mjere do isteka roka.
6 have been delayed or are at risk of being delayed.
Provedba šest mjera odgođena je ili postoji vjerojatnost njihove odgode.
Digital Agenda Scoreboard
Pregled rezultata Digitalne agende
Scoreboard country profiles : look at broadband, Internet use, eGovernment, telecoms regulatory and research trends for each EU country
Pregled rezultata po državama : trendovi u području širokopojasnog pristupa, uporabe interneta, e-vlade te regulatorni i istraživački trendovi u području telekomunikacijskih usluga za svaku državu članicu EU-a
MEMO/14/383 Does digital technology create or kill jobs?
MEMO/14/383 Stvara li digitalna tehnologija radna mjesta ili ih uništava?
Do Europeans have the digital skills needed to get a job and keep a job?
Posjeduju li Europljani digitalne vještine koje su potrebne za dobivanje i zadržavanje posla?
Scoreboard infographic
Scoreboard infographic
Amending the Budget to cover research, education, support to businesses and Cohesion Policy
Izmjena proračuna kako bi se obuhvatili istraživanje, obrazovanje, potpora poduzetnicima i kohezijska politika
The Commission is proposing to increase the 2014 level of payment appropriations by EUR 4.738 billion to cover legal obligations in research and innovation, education and support for small and medium-sized enterprises.
Komisija predlaže povećanje od 4 738 milijardi EUR odobrenih sredstava za plaćanje za preuzete pravne obveze u području istraživanja i inovacija, obrazovanja i potpore malim i srednjim poduzećima u 2014.
Higher reimbursement claims from Member States in cohesion policy have to be addressed as well as the difficult situation in the Ukraine.
Potrebno je riješiti problem većih zahtjeva za povrat država članica u kohezijskoj politici kao i teško stanje u Ukrajini.
The Commission is proposing to use unallocated margins under the payment ceiling and recourse to the special instrument, the Contingency Margin 1 .
Komisija predlaže uporabu nedodijeljenih razlika u okviru gornje granice plaćanja i primjenu posebnog instrumenta, pričuve za nepredviđene izdatke1 .
However, the net cost to the Member States will be significantly lower, EUR 2.165 billion, as the Commission will cash in more than EUR 1.5 billion in additional revenue, mainly from competition fines as well as more than EUR 1 billion resulting from the implementation of the 2013 budget.
Međutim, neto trošak država članica bit će znatno niži, 2 165 milijardi EUR jer će Komisija ostvariti više od 1,5 milijardi EUR dodatnog prihoda, uglavnom od novčanih kazni povezanih s tržišnim natjecanjem te više od 1 milijarde EUR kao rezultat provedbe proračuna za 2013.
Draft amending budget 3 addresses the need for additional payments for EU programmes that have been beefed up to support Europe's economic recovery, growth and jobs: Horizon 2020 (research) , the Youth Employment Initiative, Erasmus+ (education) , COSME (support to businesses) .
Trećim nacrtom izmjene proračuna nastoji se riješiti potreba za dodatnim plaćanjima za pojačane programe EU-a osmišljene za poticanje gospodarskog oporavka, rasta i stvaranja radnih mjesta u Europi: Obzor 2020. (istraživanje), Inicijativa za zapošljavanje mladih, Erasmus+ (obrazovanje), COSME (potpora poduzetnicima).
Furthermore, several legislative acts have been concluded after the adoption of the 2014 budget and require more payment appropriations.
Isto tako, više zakonodavnih akata sastavljeno je nakon donošenja proračuna za 2014. i njima se zahtijeva više odobrenih sredstava za plaćanje.
Finally, some other programmes require a top-up to cover the requirements of the past year.
Na kraju, dodatna su sredstva potrebna za neke druge programe radi ispunjenja prošlogodišnjih zahtjeva.
Today's proposal also covers Cohesion policy as some EUR 3.4 billion is required to meet unusually high reimbursement claims from Member States, as well as the Support package to Ukraine (EUR 250 million to cover the payment of the first instalment in June 2014.
Današnjim su prijedlogom obuhvaćeni i kohezijska politika jer je potrebno oko 3,4 milijarde EUR za isplatu neobično visokih zahtjeva za povrat država članica te paket potpore za Ukrajinu (250 milijuna EUR za plaćanje prve rate u lipnju 2014.).
Draft amending budget 3 in detail (in EUR million)
Pojedinosti trećeg nacrta izmjene proračuna (u milijunima EUR)
Payment appropriations
Odobrena sredstva za plaćanje
by MFF Heading
po naslovima VFO-a
Final budget 2013
Završna verzija proračuna za 2013.
Voted budget 2014
Izglasani proračun za 2014.
DAB 3
NIP 3
Proposed increase compared with 2014 budget
Predloženo povećanje u odnosu na proračun za 2014.
Use of Unallocated Margin in 2014
Uporaba neraspore-đene razlike u 2014.
Use of Contingency Margin
Uporaba pričuve za nepredviđene izdatke
Competiveness for Growth and Jobs
Konkurentnost za rast i radna mjesta
12 778
12 778
5,1 %
5,1 %
1b
1.b
Economic, Social and Territorial Cohesion
Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija
56 350
56 350
50 951
50 951
3 395
3 395
6,7 %
6,7 %
Sustainable Growth: Natural Resources
Održivi rast: prirodni resursi
57 814
57 814
56 459
56 459
0,2 %
0,2 %
Security and Citizenship
Sigurnost i građanstvo
1 894
1 894
1 677
1 677
Global Europe
Globalna Europa
6 967
6 967
6 191
6 191
401
401
10,5 %
10,5 %
8 418
8 418
8 406
8 406
Compensations
Naknade
144 295
144 295
135 155
135 155
711
711
4 027
4 027
4 738
4 738
3,5 %
3,5 %
Of which headings 1a, 2 and 4
Od čega naslovi 1.a, 2. i 4.
77 559
77 559
74 091
74 091
1 343
1 343
1,8 %
1,8 %
NOTE :
NAPOMENA :
This is the third proposal to amend the 2014 budget.
Ovo je treći prijedlog izmjene proračuna za 2014.
Draft amending budget 1 was adopted in February 2014 and did not affect the overall size of the budget (reshuffling of agreed amounts within the voted budget).
Prvi nacrt izmjene proračuna donesen je u veljači 2014. i nije utjecao na ukupnu veličinu proračuna (preraspodjela dogovorenih iznosa unutar izglasanog proračuna).
Draft amending budget 2 was adopted in May 2014 and covered the surplus from the 2013 budget (EUR 1 billion)
Drugi nacrt izmjene proračuna donesen je u svibnju 2014. i njime je obuhvaćen višak iz proračuna za 2013. (1 milijarda EUR)
MORE INFORMATION
VIŠE INFORMACIJA
Website of the EU BUDGET: http://ec.europa.eu/budget/index_en.cfm
Web -mjesto PRORAČUNA EU-a: http://ec.europa.eu/budget/index_en.cfm
Patrizio Fiorilli (+32 2 295 81 32) – @ECspokesbudget
Patrizio Fiorilli (+32 2 295 81 32) –@ECspokesbudget
Contingency Margin : A new mechanism agreed for the 2014-2020 period allowing the Commission to call for additional funding in case of unforeseen circumstances.
Pričuva za nepredviđene izdatke : Novi mehanizam dogovoren za razdoblje 2014. – 2020. kojim se Komisiji omogućuje da zatraži dodatno financiranje u slučaju nepredviđenih okolnosti.
0.03 % of the EU-28's GNI (EUR 4 027 million in 2014) can be added to an annual budget.
U godišnji se proračun može dodati 0,03 % BND-a EU-28 (4 027 milijuna EUR u 2014.).
Future payment ceilings must be decreased by the same amount to ensure that the overall ceiling for the whole period remains unchanged.
Buduće gornje granice plaćanja moraju se smanjiti za isti iznos kako bi ukupna gornja granica za cijelo razdoblje ostala ista.
Brussels, 2 June 2014
Bruxelles, 2. lipnja 2014.
Commission presents proposal to address global poverty and sustainable development
Prijedlog Komisije za iskorjenjivanje siromaštva u svijetu i poticanje održivog razvoja
Today the European Commission adopted a Communication to contribute to the EU position in international negotiations on Sustainable Development Goals (SDGs), as the follow-up to the Millennium Development Goals (MDGs).
Europska komisija danas je donijela Komunikaciju kojom će poduprijeti stajalište EU-a u međunarodnim pregovorima o Ciljevima održivog razvoja koji se nadovezuju na Milenijske razvojne ciljeve.
The SDGs are intended to reinforce the international community's commitment to eradicating poverty and supporting sustainable development, challenges that affect the lives of current and future generations.
Ciljevima održivog razvoja nastoji se ojačati posvećenost međunarodne zajednice suzbijanju siromaštva i poticanju održivog razvoja, izazovima koji utječu na živote današnjih i budućih generacija.
The Commission Communication describes key principles and proposes priority areas and potential targets for the years following 2015, as a step towards establishing a limited number of Sustainable Development Goals.
Kao prvi korak prema određivanju ograničenog broja Ciljeva održivog razvoja u Komunikaciji Komisije opisuju se ključna načela i predlažu prioriteti i potencijalni ciljevi za razdoblje nakon 2015.
European Environment Commissioner Janez Potočnik said: "
Europski povjerenik za okoliš Janez Potočnik izjavio je: „