natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, the readiness of Croatia to move from the status of potential candidate to that of official candidate for EU membership will be based on the individual capacity of Croatia to make the legal, economic and political adjustments required under the SAA and its readiness to contribute to regional cooperation and stability in SEE.
Kao temelj za prelazak iz statusa potencijalnog kandidata u status punopravnog kandidata za članstvo u EU i za daljnje pregovore o punopravnom članstvu poslužit će individualna sposobnost Hrvatske da ispunjava pravne, gospodarske i političke prilagodbe te njezina spremnost da pridonosi regionalnoj suradnji i stabilnosti u jugoistočnoj Europi.
Croatia's accession process differs from the accession of the current applicant countries - the Czech Republic, Hungary, Poland, Slovakia, Slovenia, the Baltic countries and Bulgaria and Romania.
Proces približavanja Hrvatske EU razlikuje se od procesa približavanja Uniji sadašnjih zemalja kandidatkinja za članstvo u EU Češke, Mađarske, Poljske, Slovačke, Slovenije, baltičkih zemalja te Bugarske i Rumunjske.
During the nineties, these countries initially obtained the status of associated countries after the EU entered into the so-called Europe Agreements with them.
Te su zemlje tijekom devedesetih godina najprije stekle status pridruženih zemalja tako što su s EU sklopile tzv. Europske sporazume.
By carrying out these agreements, the associated countries, after a few years, acquired the status of candidates for membership in the Union.
Provođenjem tih sporazuma, pridružene su zemlje nakon nekoliko godina stekle status kandidata za članstvo u Uniji.
In June 1999 the EU adopted the Process of Stabilisation and Association for the Republic of Croatia, BH, Albania, Macedonia and FR Yugoslavia) (European Commission, 2002a).
EU je usvojila Proces stabilizacije i pridruživanja za RH, Bosnu i Hercegovinu, Albaniju, Makedoniju i SR Jugoslaviju (European Commission, 2002a).
The fundamental instrument for the implementation of the Process is the SAA.
Osnovni instrument provođenja Procesa je SSP.
This treaty constitutes a new generation of agreements concerning associated membership in the EU.
Taj međudržavni ugovor čini novu generaciju sporazuma o pridruženom članstvu u EU.
The main difference between the SAA and the Europe Agreements is in the contents of the so-called evolutionary clause, and in the provisions about regional cooperation (see Box 1).iii While the Europe Agreements specifically stated the integration of the countries of CEE into the EU as their basic goal, the SAA assigns Croatia the status of potential applicant for EU membership, on condition that it not only meets the Copenhagen criteria but also lives up to the obligations concerning regional cooperation.
Glavne su razlike između SSP-a i Europskih sporazuma u sadržaju tzv. evolutivne klauzule, te u odredbama o regionalnoj suradnji (v. Okvir 1).iii Dok Europski sporazumi kao osnovni cilj izričito navode integraciju zemalja središnje i istočne Europe u EU, SSP Hrvatskoj potvrđuje status "potencijalnog" kandidata za članstvo u EU, uz uvjet da osim kopenhaških kriterija ispuni i obveze o regionalnoj suradnji.
The rationale for these provisions is to encourage the countries in SEE to behave towards each other and work with each other in a manner comparable to the relationships that now exists between EU members (European Commission, 2002a).
Smisao tih odredbi jest potaknuti zemlje u jugoistočnoj Europi da se međusobno ponašaju i surađuju na isti način kako to čine sadašnje članice EU (European Commission, 2002a).
Joining the European Union
Osnovni uvjeti za proširenje EU utvrđeni su već čl.
• stability of institutions that guarantee democracy, the rule of law, human rights and the respect for and protection of minorities,
• stabilnost institucija koje jamce demokraciju, vladavinu prava, ljudska prava, te poštovanje i zaštitu manjina
• the existence of a functioning market economy as well as the capacity to cope with competitive pressure and market forces within the Union,
• normalno funkcioniranje tržišnoga gospodarstva i sposobnost poduzeća da izdrže konkurentski pritisak i nose se s tržišnim snagama unutar Unije
• the ability to take on the obligations of membership, including adherence to the aims of political, economic and monetary union.
• sposobnost preuzimanja obveza koje proizlaze iz članstva, uključujući provedbu ciljeva političke, ekonomske i monetarne unije.
At the Madrid European Council in 1995, a fourth group of membership criteria was added:
Krajem 1995. godine na zasjedanju Vijeća Europe u Madridu tim je uvjetima dodana i četvrta skupina kriterija za članstvo u EU:
• the adjustment of administrative and judicial structures to EU standards in order to ensure the effective implementation of the legislative framework taken over from the EU in the context of the first three items.
• prilagođavanje administrativnih i pravosudnih struktura normama EU kako bi se zakonodavni okvir preuzet iz Europske unije u sklopu prve tri točke mogao djelotvorno primijenjivati.
The legal patrimony of the EU that applicant countries bind themselves to take over and apply is known by the name of the acquis communautaire.
Pravna stečevina EU koju se zemlje kandidati obvezuju preuzeti i primjenjivati poznata je pod nazivom acquis communautaire.
The acquis is divided into 31 chapters:
Acquis je podijeljen u 31 poglavlje
Probably the most important macroeconomic criteria for joining the EU are central bank independence and the prohibition on central banks financing of national budget deficits.
Vjerojatno najvažniji makroekonomski kriteriji za pristup EU jesu neovisnost središnje banke i zabrana financiranja deficita državnog proračuna od središnje banke.
The European Central Bank assesses regularly the fulfilment of these conditions.
Ispunjavanje tih uvjeta provjerava Europska centralna banka (ECB).
During 2002, the ECB several times gave public warnings to the governments of the Czech Republic, Hungary and Poland that some of the proposed laws were encroaching on the independence of the central banks and hence jeopardised the chances of these countries to successfully conclude their accession negotiations.
Tijekom 2002. godine ECB je više puta javno upozorio vlade Češke, Mađarske i Poljske da pojedini zakonski prijedlozi narušavaju neovisnost njihovih središnjih banaka i time ozbiljno ugrožavaju izglede tih zemalja da uspješno završe pregovore o priključenju EU.
The actual accession negotiations deal primarily with conditions under which the applicant countries will accept, apply and administratively and legally implement different chapters of the acquis.
Pregovori o članstvu u EU vode se ponajprije o uvjetima pod kojima će zemlje kandidatkinje prihvatiti, primijenjivati te administrativno i zakonski provoditi pojedina poglavlja acquisa.
Experience to date has shown that there is enough flexibility in these negotiations for individual legislative approaches to be adapted to the specific conditions.
Dosadašnje iskustvo pokazalo je da u tim pregovorima postoji dovoljno fleksibilnosti da se pojedina zakonodavna rješenja prilagode specifičnim uvjetima.
Poland, for example, negotiated a transitional period of 12 years for the complete liberalisation of the market in agricultural land (including the right of Union residents to buy agricultural land in Poland), while the European Commission, during the negotiations, had proposed a period of seven years.
Poljska je npr. dogovorila prijelazni rok od 12 godina za potpunu liberalizaciju tržišta poljoprivrednog zemljišta (uključujući pravo rezidenata Unije da kupe poljoprivredno zemljište u Poljskoj), dok je Europska komisija tijekom pregovora predlagala rok od sedam godina.
In other words, how much, during the assumption of the acquis, given solutions will suit the interests of the applicant country depends, among other things, on the expertise and capacities of the relevant structures of the public administration in its negotiations with the EU.
Drugim riječima, koliko će pri preuzimanju acquisa pojedina rješenja odgovarati interesima zemlje kandidatkinje ovisi, između ostaloga, i o stručnosti i sposobnosti relevantnih struktura javne uprave u pregovorima s EU.
Candidate countries are obliged to accept national programmes for implementation of the acquis, and the EU regularly assesses the progress made in the implementation of these programmes.
Zemlje kandidatkinje obvezne su prihvatiti nacionalne programe provođenja acquisa, a EU redovito prati napredak u provođenju tih programa.
By summer 2002, all the applicant countries from CEE had started negotiations on about 30 chapters of the acquis (apart from Romania, currently negotiating about 24 chapters).
Do ljeta 2002. sve zemlje kandidatkinje iz središnje i istočne Europe počele su pregovore o 30 poglavlja acquisa (osim Rumunjske, koja za sada pregovara o 24 poglavlja).
Most chapters have been agreed on with Lithuania (28), then with Estonia, Latvia and Slovenia (27 chapters each), Slovakia (26), Czech Republic and Poland (25), Hungary (24), Bulgaria (20) and Romania (12) (Deutsche Bank, 2002).
Najviše je poglavlja već dogovoreno s Litvom (28), slijede Estonija, Latvija i Slovenija s 27 dogovorenih poglavlja, Slovačka 26, Češka i Poljska 25, Mađarska 24, Bugarska 20 i Rumunjska 12 (Deutsche Bank, 2002).
Croatia is bound to meet the Copenhagen criteria pursuant to the SAA; the results achieved in this area will be considered in the next chapter.
Hrvatska je na ispunjavanje kopenhaških kriterija obvezana SSP-om; rezultati postignuti na tom području razmatraju se u sljedećem poglavlju.
Since considerable financial resources are necessary for accepting the acquis and meeting the other conditions for membership, the European Council earmarked up to 3.12 billion euros in its financial plan for 20002006 for assistance to applicant countries (European Commission, 2001).
Budući da su za prihvaćanje acquisa i ispunjavanje drugih uvjeta za pristup EU potrebna znatna financijska sredstva, Europsko je vijeće u financijskom planu za 2000-2006. izdvojilo do 3,12 mlrd. eura godišnje pomoći zemljama kandidatkinjama (European Commission, 2001).
From 1993 to 2000, Croatia received a total of 358 million euros in assistance from the EU, and the value of the CARDS programme for 2001 amounted to 60 million euros (European Commission, 2002b).v
Hrvatska je od 1993. do 2000. primila ukupno 358 mil. eura pomoći od EU, a vrijednost tzv. CARDS programa za 2001. iznosila je 60 mil. eura (European Commission, 2002b).
Joining the European Monetary Union
Pristup Europskoj monetarnoj uniji
The eleventh Copenhagen criterion provides for the implementation of the objectives of economic and monetary union in the medium term.
Jedanaesti kopenhaški kriterij predviđa provedbu ciljeva ekonomske i monetarne unije u srednjem roku.
Unlike the current members of the EU who have not joined the EMU - Denmark, Sweden and the UK - the countries of CEE will not be able to opt out of membership in EMU when they have met the conditions for joining laid down in the Maastricht Treaty of 1992.
Za razliku od sadašnjih članica EU koje još nisu pristupile EMU - Danske, Švedske i Velike Britanije - zemlje središnje i istočne Europe neće se moći suzdržati od članstva u EMU jednom kada ispune uvjete za pristup utvrđene Ugovorom iz Maastrichta iz 1992.
These conditions are as follows:
Ti su uvjeti sljedeći:
• Inflation.
• Inflacija.
Inflation shall be measured by means of the consumer price index on a comparable basis, taking into account differences in national definitions
Stopa inflacije mjerit će se indeksom potrošačkih cijena, a uzimat će se u obzir razlike u nacionalnim definicijama.
• Interest rate.
• Kamatna stopa.
• Exchange rate.
• Tečaj.
A Member State has to respect the normal fluctuation margins provided for by the exchange-rate mechanism of the European Monetary System without severe tensions for at least the last two years before the examination.
Tijekom najmanje dvije godine prije provjere spremnosti za članstvo kandidat za EMU mora održavati tečaj domaće valute prema euru unutar granica od 15% iznad ili ispod srednjega tečaja po kojemu će se zemlja priključiti Tečajnome mehanizmu (Exchange rate mechanism, ERM) Europskoga monetarnog sustava.
In particular, the Member State shall not have devalued its currency on its own initiative for the same period.
Kad je jednom unutar ERM-a, kandidat za EMU ne smije tijekom dvije godine devalvirati svoju valutu na vlastitu inicijativu.
• The general government deficit may not exceed 3% of GDP, or should be falling substantially or only be temporarily above though still close to this level;
• Deficit proračuna opće države ne može prelaziti 3% BDP-a, ili mora biti u tendenciji znatnog opadanja, ili može samo privremeno biti iznad (ali još uvijek blizu) razine od 3% BDP-a.
• Gross general government debt may not exceed 60% of GDP at market prices, or must at least show a sufficiently diminishing (rate) and approaching the reference value at a satisfactory (rate).
• Razina bruto zaduženosti opće države (izražena u tržišnim cijenama) ne može prelaziti 60% BDP-a, ili mora pokazivati tendenciju dovoljno brzog opadanja prema toj razini.
Since these conditions are more precisely defined than the other Copenhagen criteria, they have become in economic and business literature a synonym for the readiness of applicant countries to join the EU.
Budući da su navedeni uvjeti preciznije definirani od ostalih kopenhaških kriterija, u ekonomskoj i poslovnoj literaturi postali su sinonim za spremnost zemalja kandidatkinja za pristup EU.
For this reason, this paper will also devote considerable attention to the comparison of Croatia's macroeconomic performance with the Maastricht criteria.
Stoga će i u ovom radu znatna pozornost biti pridana pitanju koliko makroekonomske performanse hrvatskoga gospodarstva zadovoljavaju kriterije Ugovora iz Maastrichta (v. pogl.
Although at first glance these conditions seem to have been laid down very precisely, there is a certain amount of flexibility in them.
Iako su na prvi pogled uvjeti postavljeni vrlo precizno, u njih je ugrađena određena fleksibilnost.
This pertains in particular to the size of public debt, or the tendency of the debt to decline.
To se osobito odnosi na visinu javnoga duga odnosno tendenciju smanjenja duga.
As a criterion for EMU entry, the European Commission accepted the promise (later fulfilled) that the deficit for 1997 and 1998 would be lower than 3%.
Stoga je kao kriterij za ulazak u EMU uzeto obećanje (naknadno ispunjeno) da će deficiti za 1997. i 1998. biti manji od 3%.
However, as far as Croatia is concerned, it would be wiser not to rely on such precedents and meet all the criteria from the outset, for the probability that the European Commission in an enlarged EU would-be particularly well-disposed towards Croatia is very small.
No kada je u pitanju Hrvatska, bilo bi mudrije ispuniti sve kriterije, jer je vjerojatnost da će Europska komisija u proširenoj EU biti posebno blagonaklona prema Hrvatskoj vrlo malena.
THE READINESS OF THE CROATIAN ECONOMY FOR THE EU
SPREMNOST HRVATSKOGA GOSPODARSTVA ZA EU
After the main economic criteria for Croatia's accession to the EU have been laid out, i.e., the objectives that the Croatian economy should aim for in order to join the EU, this chapter considers the initial conditions on the road to EU, i.e., to what extent the Croatian economy lags behind or has any initial advantages over the EU applicant countries.
Nakon što su utvrđeni glavni ekonomski kriteriji za pristup Hrvatske EU, drugim riječima, nakon što je preciziran cilj kojemu hrvatsko gospodarstvo treba težiti ako želi pristupiti EU, u ovom se poglavlju razmatra pitanje "početnog stanja" na putu prema EU, tj. koliko hrvatsko gospodarstvo zaostaje ili ima početnu prednost pred kandidatima za članstvo u EU.
The analysis is divided into four parts: (i) a review of the basic economic indicators of Croatia, the CEE countries, and the less developed current members (Ireland, Greece, Portugal, Spain); (ii) the evaluation of the EU concerning SAA implementation; (iii) a review of EBRD transition indicators, which, to a certain extent, quantify the Copenhagen criteria on the functioning of the market and the competitive strength of the economy; (iv) an evaluation of the macroeconomic performance of the Croatian economy based on the Maastricht criteria.
Analiza je podijeljena u četiri dijela: (i) pregled osnovnih ekonomskih pokazatelja Hrvatske, srednjoeuropskih zemalja i manje razvijenih sadašnjih članica (Irske, Grčke, Portugala, Španjolske); (ii) ocjena Europske komisije o provođenju SSP-a; (iii) pregled tranzicijskih pokazatelja EBRD-a koji u određenoj mjeri kvantificiraju kopenhaške kriterije o funkcioniranju tržišta i konkurentskoj sposobnosti gospodarstva; (iv) ocjena makroekonomskih performasi hrvatskoga gospodarstva prema kriterijima Ugovora iz Maastrichta.
Since these institutions are vital for the normal functioning of the market economy and competitiveness of the corporate sector, it can be estimated that, provided macroeconomic stability is preserved, Croatia will need another four to five years of structural reforms to catch up with the level of readiness for EU already achieved by the advanced transition economies.
Budući da su ti segmenti bitni za normalno funkcioniranje tržišta i za konkurentsku sposobnost poduzeća, može se procijeniti da je Hrvatskoj, uz održavanje postignute makroekonomske stabilnosti, potrebno još 4-5 godina sustavnog provođenja strukturnih reformi da dosegne razinu spremnosti za EU koju iskazuju napredne tranzicijske zemlje.
The main economic indicators
Glavni ekonomski pokazatelji
The per capita income of the Czech Republic was 30% higher, and that of Slovenia 130% higher, while compared with Slovakia per capita income in Croatia was a quarter higher.
Dohodak Češke po stanovniku bio je, međutim, 30% viši, a dohodak Slovenije čak 130% viši od hrvatskoga, dok je u odnosu prema Slovačkoj dohodak Hrvatske po stanovniku bio za četvrtinu viši.
Greece, Ireland and Spain had a considerably higher per capita income (in terms of EU average) before joining the EU.vii However, Portugal had in 1986 the same per capita income in terms of EU average as Croatia in 2001.
Grčka, Irska i Španjolska imale su neposredno prije priključenja EU znatno viši per capita dohodak po stanovniku mjeren prosjekom EU.vii Ali Portugal je 1986. imao jednak dohodak u odnosu prema prosjeku EU kakav danas ima Hrvatska.
Judging by this basic indicator of development, then, Croatia does not lag substantially behind the other applicants for EU membership.
Sudeći prema tom osnovnom pokazatelju razvijenosti, Hrvatska, dakle, ne zaostaje bitno za ostalim kandidatima za članstvo u EU.
Also surprising is the fact that Croatia does not lag behind in terms of two other basic indicators: GDP growth and labour productivity growth.
Također iznenađuje podatak da Hrvatska ne zaostaje ni po drugima dvama temeljnim pokazateljima: po stopi gospodarskog rasta i stopi rasta produktivnosti rada.
With a productivity growth of 5.4% in the 1995-2001 period, Croatia was in the first place among the countries considered; productivity growth of more than 4% per annum was achieved only in Poland and Ireland.
Uz rast produktivnosti rada od 5,4% Hrvatska je u razdoblju 1995-2001. bila na prvome mjestu; rast produktivnosti veći od 4% godišnje ostvarile su još samo Poljska i Irska.
Wages rose twice as fast as productivity, however (by 11.4% a year in real terms), so the competitiveness of the Croatian economy was considerably reduced according to this criterion.
Plaće su, međutim, u promatranom razdoblju rasle dvostruko brže, za 11,4% godišnje u realnom iznosu, tako da je konkurentska sposobnost hrvatskoga gospodarstva prema tom kriteriju znatno smanjena.
Rapid growth in productivity was partly achieved through reduction in employment, on average by 1.3% a year, highest among the countries in central Europe.ix Together with Poland and Slovakia, Croatia also stands out in terms of very high unemployment; the other central European countries have reduced their rate of unemployment to below 10% and thus have converged with the EU average.
Brzi rast produktivnosti ostvaren je djelomično i zbog smanjenja zaposlenosti, u prosjeku za 1,3% godišnje, po čemu je Hrvatska, nažalost, prednjačila među promatranim zemljama.ix Zajedno sa Slovačkom i Poljskom, Hrvatska također odskače po vrlo visokoj nezaposlenosti; ostale srednjoeuropske zemlje smanjile su stopu nezaposlenost ispod 10% i tako se približile prosjeku EU.
By far the best economic performance among the countries in Table 1 was achieved by Ireland.
Uvjerljivo najbolje ekonomske performanse među promatranim zemljama ostvarila je Irska.
With a growth of as much as 9.2% pa, the real GDP of Ireland increased by 70% between 1995 and 2001, and per capita income by 44% (from 18,500 to 26,600 USD).
Uz rast od čak 9,2% godišnje, realni BDP Irske povećan je između 1995. i 2001. godine za 70%, a dohodak po stanovniku za 44% (sa 18 500 na 26 600 USD).
Moreover, Ireland achieved a growth rate of employment of more than 5% a year, resulting in a decline in unemployment from about 15% at the beginning of the nineties to only 3.8% in 2001.
Štoviše, Irska je ostvarila stopu rasta zaposlenosti veću od 5% godišnje, a nezaposlenost se smanjila s otprilike 15% početkom devedesetih godina na samo 3,8% u 2001.
Ireland can therefore justly stand as a model for the transition economies.
Irska, dakle, s pravom može poslužiti kao model tranzicijskim zemljama.
Evaluation of the European Commission from April 2002
Ocjena Europske komisije iz travnja 2002.
In its first stabilisation and association report on Croatia from April 2002, the European Commission evaluated that Croatia had continued to make progress in the process of transition to a free market economy (European Commission, 2002c).
Europska je komisija u svom prvom izvješću o stabilizaciji i pridruživanju iz travnja 2002. ocijenila da Hrvatska postojano napreduje u procesu tranzicije (European Commission, 2002c).
Concerning regional cooperation - the main additional condition for Croatia's accession to the EU - the European Commission judged that the government accepted the need to normalise relations and strengthen bilateral cooperation with neighbouring countries.
U vezi s regionalnom suradnjom - glavnim "dodatnim" uvjetom za pristup Hrvatske EU - Europska je komisija ocijenila da vlast prihvaća potrebu normalizacije odnosa i jačanja bilateralne suradnje sa susjednim zemljama.
Regarding fulfilment of the Copenhagen criteria, the following judgements of the European Commission should be noted.
O ispunjavanju kopenhaških kriterija potrebno je izdvojiti sljedeće ocjene Europske komisije.
As for the political conditions, the European Commission is concerned by the situation in the judiciary, which are characterised by serious organisational problems, inefficiency of procedures, lack of expertise and long delays in the conclusion of cases.
Od političih uvjeta Europsku komisiju zabrinjava stanje u sudstvu, koje karakteriziraju ozbiljni organizacijski problemi, nedjelotvornost postupaka, nedostatak stručnosti i dugi zastoji u zaključivanju sporova.
“Radical reforms are needed but no substantial progress has been made.
"Potrebne su radikalne reforme ali nije učinjen nikakav bitni pomak.
• Agricultural products (10% of Croatia's total imports, of which 42% comes from the EU, and 14% of total exports, of which 10% goes to the EU) are considered uncompetitive on the EU market.
• Poljoprivredni proizvodi (10% ukupnog uvoza, od čega 42% iz EU, te 14% ukupnog izvoza, od čega 10% u EU) smatraju se nekonkurentnima na europskim tržištima.
• Regarding industrial products, the Commission notes that implementation of the Interim Agreement (through which trade with the EU was liberalised in 2000) has not raised problems so far.
• U vezi s industrijskim proizvodima navodi se da provedba Privremenog sporazuma (kojim je od 2002. liberalizirana trgovina s EU) do sada nije stvorila probleme.