natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU communication in Croatia could be looked upon as a tool to acquire support for the final decision on accession but also for better grasp of the advantages of the EU and ways of coping with its disadvantages.
EU komunikacija u Hrvatskoj može se promatrati kao sredstvo za dobivanje potpore za konačnu odluku o pridruživanju, ali i za bolje sagledavanje prednosti EU i suočavanje s njezinim nedostacima.
Political elites in Croatia should be aware of public opinion and try to communicate better the rights and obligations stemming from membership and the effect of the eventual accession on economic development, everyday life and internal policies and sovereignty.
Političke elite u Hrvatskoj trebaju biti svjesne javnog mnijenja i pokušati bolje komunicirati prava i obveze koje proizlaze iz članstva, te učinke eventualnog pridruživanja na ekonomski razvoj, svakodnevni život, unutrašnju politiku i suverenitet.
The low support for the integration, both within the EU and in Croatia shows that the communication should be content-oriented and foster public debates.
Slaba potpora integracijskom procesu - kako u EU, tako i u Hrvatskoj - pokazuje da komunikacija treba biti sadržajnija i poticati javne rasprave.
Citizens should be more active in looking for information and checking the performance of their national and EU governments.
Građani bi se trebali aktivnije informirati i kontrolirati djelovanje nacionalnih i europskih vlasti.
The EU should take a realistic approach in creating a common sphere for communicating Europe based on more decentralised modes suited to specific political contexts and to the diverse requirements of countries, regions and sectors.
Unija bi se trebala realistično postaviti u stvaranju zajedničkog pristupa komuniciranju Europe koji će biti decentraliziraniji i prilagođeniji specifičnim političkim prilikama i različitim zahtjevima zemalja, regija i sektora.
The success of communication will depend on the level of decentralisation and on bottom-up approaches.
Uspjeh komunikacije ovisit će o razini decentralizacije i pristupu “odozdo prema gore”.
Whether it will in the end result in greater or lesser support for the EU will depend on the EU results in delivering prosperity (economic growth), solidarity (social dimension, employment, ageing population) and security.
Hoće li poboljšanje komunikacije u konačnici rezultirati većom ili manjom potporom građana ulasku u EU, ovisit će o tome koliko će EU biti uspješan u osiguranju prosperiteta (ekonomski rast), solidarnosti (socijalna dimenzija, zaposlenost, starenje stanovništva) i sigurnosti.
The EU is becoming involved in an increasing number of policy areas and citizens are more and more looking for channels of influence on its policies.
Sve veći broj odluka u zemljama članicama ovisi o EU i građani sve više traže kanale putem kojih bi mogli utjecati na te odluke.
Igor Vidačak explores the potential of the EU accession process for Europeanisation of domestic public policy shaping, the adoption of new and modern patterns of interest articulation, providing incentives for introduction of an adequate regulatory framework for lobbying and for legitimising the practice in Croatia.
Igor Vidačak ispituje mogućnosti procesa pridruživanja da posluži za europeizaciju odlučivanja u zemlji, za prihvaćanje novih i modernih oblika artikulacije interesa, kao poticaj za uvođenje primjerenoga pravnog okvira za lobiranje te za legitimiziranje te prakse u Hrvatskoj.
Europeanisation might bring not only new knowledge, autonomous sources of EU information and new ways of thinking, but also a reorganisation and redefinition of the role of interest groups in national policy processes, changing perception on good governance and good models of interaction between organised interests and the state.
Europeizacija može donijeti ne samo nova znanja, neovisne izvore EU informacija i nove načine mišljenja, već i reorganizaciju i redefiniciju uloge interesnih skupina u nacionalnom procesu odlučivanja, promjenu poimanja dobre vladavine i dobrih modela interakcije organiziranih interesnih skupina i države.
Interest representation and lobbying at EU level may prove to be a very important factor in the Europeanisation of the structures, processes and contents of political decision-making in Croatia and of accepting lobbying as a legitimate democratic practice.
Zastupanje interesa i lobiranje na razini EU moglo bi se pokazati vrlo važnim činiteljem u europeizaciji struktura, procesa i sadržaja političkog odlučivanja u Hrvatskoj i prihvaćanja lobiranja kao legitimne demokratske prakse.
Snježana Vasiljević claims that European citizenship needs to be understood as a developing concept that is consequently for Croatia a moving target.
Snježana Vasiljević tvrdi da se europsko građanstvo mora promatrati kao pojam koji se stalno razvija te za Hrvatsku stoga znači pomičnu metu.
She explains the concept and the paradox of European citizenship, its implications on fundamental rights and particular problems for third country nationals.
Ona objašnjava pojam i paradoks europskoga građanstva, implikacije za temeljna prava i posebne probleme koje stvara za građane trećih zemalja.
To this day no elaborate theory of European citizenship exists, its nature is limited and it could be looked upon as citizenship as nationality or citizenship as practice.
Razrađena teorija europskoga građanstva za sada ne postoji, njegova je narav ograničena i može se promatrati na dva načina: građanstvo kao državljanstvo ili građanstvo kao praksa.
Despite the influences of globalisation and multiculturalism it is still dependant on national approaches towards citizenship.
Usprkos utjecajima globalizacije i multikulturalizma, status europskoga građanstva još uvijek ovisi o tome kako pojedinačne članice definiraju status svojih građana.
The EU still seems more interested in regulating aspects related to free movement of persons (i.e. workers) than in encouraging social cohesion and placing human rights and anti-discrimination at the centre.
EU, čini se, još uvijek više zanima reguliranje pitanja bitnih za slobodni protok ljudi (tj. radnika), nego za poticanje socijalne kohezije i stavljanje naglaska na ljudska prava i nediskriminaciju.
For that to happen, the author suggests recognizing European citizenship to nationals of nonEU countries legally living in the EU.
Autorica stoga predlaže da EU prizna status europskoga građanstva onim građanima država nečlanica koji legalno žive u EU.
But, first of all the EU should clarify European citizenship, what it is and what it could be.
Naravno, EU bi prije svega trebao objasniti pojam europskoga građanstva - što ono jest i što bi trebalo biti.
Although not a member, Croatia is thanks to its close and rapidly increasing connections with the EU, one of the countries in which the developments of the European citizenship model should be closely observed.
Iako nije članica, Hrvatska je, zahvaljujući bliskim i sve čvršćim vezama s EU, zemlja koja bi se morala stalno baviti razvojem koncepta europskoga građanstva.
The domestic understanding of and involvement in that topic could affect the necessary significant legal and political changes and also the success of negotiations.
Razumijevanje i angažiranje oko te teme unutar zemlje moglo bi utjecati na nužne pravne i političke promjene te na uspjeh pregovora.
Dealing with euroscepticism
Suočavanje s euroskepticizmom
As Croatian political elites have already opted for accession it would be pointless now to discuss whether we should or should not proceed.
Kako su se hrvatske političke elite već odlučile za pridruživanje, sada je nepotrebno raspravljati treba li se Hrvatska pridružiti EU ili ne.
Croatia is already on the accession path so it should be used for promoting the best of the EU values and a better understanding of EU shortcomings.
Hrvatska je već na putu pridruživanja i taj put treba iskoristiti za promicanje dobrih strana i bolje razumijevanje nedostataka Unije.
Improvement of information and communication should contribute to trust-building, both in national and EU institutions, but also to the re-questioning of EU institutions, their regulating powers, decision-making and requirements posed to national institutions.
Bolje informiranje i komuniciranje trebalo bi pridonijeti izgradnji povjerenja kako u nacionalne, tako i u institucije EU, ali i preispitivanju institucija Unije, njihove regulativne moći, načina odlučivanja i postavljanja zahtjeva nacionalnim institucijama.
What if such views contribute to more scepticism and de-alienation of the citizen?
Što ako ta spoznaja pridonese još većem porastu skepticizma i otuđenja građana?
This is why predictions of citizen opinion are very important.
Upravo je zato važno predviđati kakvi bi mogli biti stavovi građana.
Political elites should be aware of the attitudes of the population, for after all the work done it might happen that after the EU says “yes”, the Croatian population says “no”.
Političke elite moraju biti svjesne stavova građana jer bi se moglo dogoditi da nakon toliko uloženog truda, nakon što EU kaže “da”, hrvatski građani kažu “ne”.
That could be a serious upset for the political elite, although it does not have to be disaster for a country.
To bi mogla biti tragedija za političke elite, ali ne nužno i za samu zemlju.
If acceptance by the EU meant that Croatia had transformed itself into a “by the book” society, the country would in that case reap the benefits of reforms even without joining the EU.
Ako bi EU prihvaćanje Hrvatske značilo da se zemlja transformirala u uredno društvo, u tom bismo se slučaju okoristili dobrobitima reformi čak i bez pridruživanja EU.
Motives of euroscepticism seem to be heterogeneous like exclusive nationalism and its sociocultural, political and economic premises, while the impact of utilitarian motives turned out to be marginal.
Čini se da su motivi euroskepticizma heterogeni, poput isključivog nacionalizma i njegovih sociokulturnih, političkih i ekonomskih pretpostavki, dok se učinak utilitarnih motiva čini zanemarivim.
The lack of trust in the EU partially reflects distrust in national institutions.
Nedostatak povjerenja u EU djelomično odražava nepovjerenje u nacionalne institucije.
The usually stated reasons range from bruised national pride (relations with the ICTY), economic fears (the rise in the price of real estate, the import of cheaper agricultural products, the obliteration of indigenous products), to loss of trust in the EU after the problems with the EU Constitution.
Obično se navode razlozi poput povrijeđenoga nacionalnog ponosa (odnosi sa sudom u Haagu), ekonomskih strahova (porast cijena nekretnina, uvoz jeftinijih poljoprivrednih proizvoda, ukidanje autohtonih proizvoda) ili gubitka povjerenja u EU nakon problema s prihvaćanjem Ustava EU.
The author did not find any clear socio-demographic profile for eurosceptics in Croatia.
Autor nije otkrio čvrsti sociološko-demografski profil euroskeptika u Hrvatskoj.
The older and less-educated are more negatively inclined towards joining, but the effect of both variables is weak.
Stariji i slabije obrazovani ispitanici skloniji su stavu da Hrvatska ne bi trebala ući u EU, ali oba su utjecaja slaba.
In the case of trust in the EU none of the demographic and socioeconomic indicators has proved significant.
Kad je riječ o povjerenju u EU, nijedan od demografskih i socioekonomskih činitelja nije se pokazao značajnim.
Popular euroscepticism is determined neither by human capital nor by personal success or lack of it during the transition.
Popularni euroskepticizam nije određen ni ljudskim kapitalom ni osobnim (ne)uspjehom u tranziciji.
Irrespective of the relatively fluid structure of euroscepticism, symbolic reasons like exclusive nationalism play an important role.
Usprkos relativno fluidnoj strukturi euroskepticizma, značajnu ulogu imaju simbolički razlozi poput isključivog nacionalizma.
The correlation between trust in national institutions and trust in the EU confirms the proposition that citizens make their assessment on the basis of their experience with local or national institutions.
Povezanost povjerenja u nacionalne i u institucije EU potvrđuje pretpostavku da građani formiraju stavove na temelju iskustva s lokalnim ili nacionalnim institucijama.
It might be the consequence of the lack of information about EU institutions, but in countries with low levels of participation and with little or no belief that citizens can have any influence on the making of political decisions it might be a justification for apathy and opting-out.
To može biti posljedica nedostatka informacija o institucijama EU, no u zemljama u kojima građani nisu angažirani, uvjereni da ionako ne mogu utjecati na političke odluke, to može biti i opravdanje za apatiju i neangažiranost.
The author recommends better provision of information, increasing trust in national institutions and creating a counterbalance to exclusive nationalism.
Autor preporučuje bolje informiranje, jačanje povjerenja u nacionalne institucije i stvaranje protuteže isključivom nacionalizmu.
Citizen trust in national institutions is strongly correlated with the perception of corruption among civil servants.
Povjerenje građana u nacionalne institucije izravno je povezano s percepcijom korupcije među državnim službenicima.
This means that government should promote increased professionalism, effectiveness and transparency, identifying responsibilities and entailing sanctions against those who break the laws.
To znači da Vlada treba promicati veći profesionalizam, učinkovitost i transparentnost, utvrđivanje odgovornosti i izricanje kazni protiv onih koji krše zakone.
Counterbalancing exclusive nationalism and strengthening rational attitudes toward the EU is dependent on success in creating conditions for utilitarian assessment.
Ostvarivanje protuteže isključivom nacionalizmu i jačanje racionalnih očekivanja od EU ovisit će o uspjehu u stvaranju uvjeta za utilitarne procjene.
That means regularly repeated recommendations to the government: implementation of structural reforms aimed at increasing competitiveness of the economy, restructuring social services and improving local and national governance.
Ponovno dolazimo do preporuka Vladi: primjena strukturnih reformi usmjerenih na povećanje konkurentnosti gospodarstva, restrukturiranje socijalnih usluga i poboljšanje upravljanja, kako na nacionalnoj razini, tako i na lokalnim razinama.
Dragan Bagić and Ante Salinović conclude that on the basis of a utilitarian explanation of support it is possible only relatively poorly to predict viewpoints concerning joining the EU.
Dragan Bagić i Ante Šalinović zaključuju kako je relativno teško na temelju utilitarnih očekivanja građana predviđati njihove stavove prema pridruživanju.
Principled expectations of benefits and costs are in good part an expression of general impressions about the EU, (dis)trust in the political elite and political views of citizens, and to a lesser extent realistic rational calculations of harms and benefits.
Načelna očekivanja koristi i štete uvelike su izraz općih dojmova o EU, (ne)povjerenja u političku elitu i političkih stavova građana, a tek manje realističnih racionalnih kalkulacija o koristima i štetama.
One could discuss whether distrust in national institutions might have led those in favour of the accession to expectations that EU institutions might perform their functions in better way than national and that hope was channelled towards the EU?
Pritom se može raspravljati je li možda nepovjerenje u nacionalne institucije moglo navesti one koji su za pridruživanje da očekuju kako će institucije EU bolje obavljati funkcije nego nacionalne institucije pa su nade usmjerene prema EU?
Or has the (dis)trust in national influenced (dis)trust in EU institutions?
Ili (ne)povjerenje u nacionalne utječe na (ne)povjerenje u EU institucije?
Whatever the reason for EU euphoria at the beginning and EU scepticism lately, the governing elite should learn the lesson.
Bez obzira na razloge EU euforije na početku i EU skepticizma u posljednje doba, vladajuća elita treba iz toga izvući pouku.
Views are formed at a relatively superficial level without any great amount of information and more according to impulse than as the outcome of rational evaluation.
Stavovi se formiraju na relativno površnoj razini, bez dovoljno informacija i više impulzivno nego na temelju racionalne procjene.
This might be the result of the low number and low quality of public debates about the consequences and significance of entry into the EU.
To bi mogla biti posljedica nedovoljnih i nekvalitetnih javnih rasprava o posljedicama i značenju ulaska u EU.
The value and political connotations of such a huge social decision should be formed in the process of public debate, but it seems that here we are more in arrears than we are with respect to knowledge of facts about the EU.
Vrijednost i političke konotacije tako značajne društvene odluke trebali bi se stvarati u procesu javne rasprave, no vjerojatno smo tu u većem zaostatku nego kad je riječ o poznavanju činjenica o EU.
Unfortunately, it also seems that too much emphasis is placed on historical rather than economic aspects.
Nažalost, čini se da je znatno veći naglasak na povijesnim nego na ekonomskim aspektima.
The authors mention the very important perceptions of the attitude of the EU towards Croatia - treatment of the war, war-crimes, cooperation with the ICTY, relations with other countries of former Yugoslavia - that influence the views of Croatian citizens towards the EU.
Autori naglašavaju percepciju odnosa EU prema Hrvatskoj - tretiranje rata, ratnih zločina, suradnje sa sudom u Haagu, odnosa s drugim zemljama bivše Jugoslavije - što utječe na stavove građana Hrvatske prema EU.
The popular decision about the accession, much more than a cold and rational decision based on analyzing losses and gains, should be seen as a very complex social and political phenomenon through which various aspects of the social, political and economic reality are refracted.
Odluka građana o pridruživanju može se promatrati kao vrlo složena društvena i politička pojava kroz koju se prelamaju različiti oblici društvene, političke i ekonomske stvarnosti, a ne kao hladna i racionalna odluka utemeljena na analizi gubitaka i dobitaka.
Ljiljana Kaliterna Lipovčan and Zvjezdana Prizmić-Larsen compare quality of life, life satisfaction and happiness in Croatia and in European countries.
Ljiljana Kaliterna Lipovčan i Zvjezdana Prizmić-Larsen uspoređuju kvalitetu življenja, životno zadovoljstvo i osjećaj sreće u Hrvatskoj i u europskim zemljama.
Analyses show that Croatian citizen subjective well-being rates fit at the bottom of the EU-15 or at the top of the EU-13.
Njihova analiza pokazuje da je prema procjenama subjektivnog blagostanja Hrvatska slična zemljama pri dnu EU-15 ili pri vrhu EU-13.
Happiness ratings in Croatia are rather high and constantly going up.
Osjećaj sreće u Hrvatskoj dosta je visok i konstantno se povećava.
Satisfaction with personal life domains shows that the standard of living is the least satisfying, while relationships with family and friends were the most satisfying.
Kad je riječ o osobnom blagostanju, ispitanici su najnezadovoljniji materijalnim stanjem, a najzadovoljniji obiteljskim životom i odnosima s prijateljima.
Among national domains citizens are the most satisfied with national security and the environment and the least satisfied with social conditions in the country.
Kad je riječ o nacionalnom blagostanju, ispitanici su najzadovoljniji nacionalnom sigurnošću i stanjem okoliša, a najnezadovoljniji socijalnim uvjetima u zemlji.
As it is considered that happiness is correlated with the progress in transition, the fact that happiness in Croatia is higher than in most of the transition countries seems both intriguing and encouraging.
Kako se smatra da osjećaj sreće građana raste s odmicanjem tranzicije, činjenica da je osjećaj sreće u Hrvatskoj viši nego u većini tranzicijskih zemalja djeluje i intrigantno i ohrabrujuće.
Well-being and happiness indicators might also help in evaluating attitudes towards the national and EU institutions, particularly if we have in mind the “delivery factor” of the EU as the influential one for the euroscepticism.
Pokazatelji blagostanja i sreće mogli bi pomoći u procjeni stavova građana prema nacionalnim institucijama i institucijama EU, posebice ako imamo na umu da bi na euroskepticizam mogla utjecati ocjena građana o tome koliko EU zaista “isporučuje” uspjeh.
Dissatisfaction with standard of living and with social conditions, irrespective of how factually based they are, might indicate that utilitarian factors will become more important in forming the views towards the EU in the course of time.
Nezadovoljstvo materijalnim stanjem i socijalnim uvjetima - bez obzira na to koliko je utemeljeno ili nije - pokazuje da bi utilitarni činitelji mogli postati značajniji u oblikovanju stavova prema EU u budućnosti.
Confronting the difficulties of the Lisbon agenda, state aid and health care reforms
Suočavanje s Lisabonskom strategijom te s reformama državnih potpora i zdravstvenog sustava
The problems posed by the Lisbon agenda, state aid and health care reforms are tough even for the most developed countries.
Suočavanje s Lisabonskom strategijom te s reformama državnih potpora i zdravstvenog sustava stvara velike probleme i najrazvijenijim zemljama.
As these problems are even more pronounced in Croatia, any improvement along the suggested lines would mean a move in the right direction.
Kako su ti problemi još naglašeniji u Hrvatskoj, svako poboljšanje u skladu s predloženim rješenjima značilo bi bitan korak u pravom smjeru.
Lisbon goals are difficult to achieve, but they could be used as directions about where to go and how to learn from the best performers.
Lisabonske ciljeve nije lako ostvariti, ali mogu služiti kao smjer u kojemu se treba kretati, uz istodobno učenje na iskustvima onih najuspješnijih.
Ana-Maria Boromisa and Višnja Samardžija claim that since the timeframe for implementation of the Lisbon agenda and Croatia's expected accession are almost the same, approaching the Lisbon goals is extremely important for the country.
Ana-Maria Boromisa i Višnja Samardžija drže da je približavanje ciljevima Lisabonske strategije izuzetno važno za Hrvatsku jer se rokovi za ostvarivanje tih ciljeva i očekivano vrijeme pridruživanja Hrvatske gotovo podudaraju.
Although they do not constitute additional criteria or economic goals, Lisbon objectives are relevant as they will soon be reflected in EU policies and they should be taken into account in our reform programs and action plans.
Iako nisu dodatni kriteriji ili ekonomski ciljevi, lisabonski su ciljevi značajni jer će se ubrzo odražavati u politikama EU i treba ih uzeti u obzir u hrvatskim reformskim programima i akcijskim planovima.
It is necessary to prioritize and sequence these goals bearing in mind the specific situation, starting position and real possibilities of implementation.
Nužno je utvrditi prioritete i vremenske rokove za ostvarivanje ciljeva imajući na umu naše specifične okolnosti, startnu poziciju i stvarne mogućnosti primjene.
The agenda aims to sustain economic growth with more and better jobs and greater social cohesion to respond to global competition with better policies, modernisation of the social model, environmental protection and boosting research and innovation.
Lisabonski ciljevi teže održivom ekonomskom rastu, s više i boljih radnih mjesta te većom socijalnom kohezijom kako bi se globalnoj konkurenciji odgovorilo boljim politikama, modernijim socijalnim modelom, zaštitom okoliša i poticanjem istraživanja i razvoja.
The Lisbon goals should also be the goals of Croatia, but the threats faced by Lisbon are also the threats faced by Croatia.
Ciljevi Lisabonske strategije mogu se promatrati i kao ciljevi Hrvatske, no i problemi s kojima se ta strategija suočava jednaki su problemima s kojima se suočava i Hrvatska.
The authors single out the disappointing delivery of Lisbon due to goals defined too widely, overloaded agenda, poor coordination and conflicting priorities.
Autorice naglašavaju razočaravajuće provođenje Lisabonskog programa zbog preširoko definiranih ciljeva, preopsežnog programa, slabe koordinacije i suprotstavljenih prioriteta.