natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As shown by the most recent public opinion survey carried out in Croatia, Romania and Bulgaria by the Austrian Paul Lazarsfeld Institute, most citizens of Croatia do not believe that entry into the EU will result in a diminution of corruption in the country or in a rise in wages.
Kao što pokazuje najnovija studija javnoga mnijenja, koju je u Hrvatskoj, Rumunjskoj i Bugarskoj proveo austrijski Paul Lazarsfeld Institut, većina građana Hrvatske ne vjeruje da bi se ulaskom u EU smanjile korupcija i nezaposlenost u zemlji, niti da bi porasle plaće.
On the other hand, more than 90% of respondents thought that joining the EU would result in a price rise (lancu, 2006).
Istodobno više od 90% ispitanih smatra da bi priključivanje EU rezultiralo povećanjem cijena (Iancu, 2006).
THE BOUNDED RATIONALITY OF CROATIAN EUROSCEPTICISM?
OGRANIČENA RACIONALNOST HRVATSKOG EUROSKEPTICIZMA?
The claim that from 2004 onwards euroscepticism is a coherent social and political option that could be marked by relatively stable symbolic and materialistic interests needs to be verified empirically.
Tvrdnju da je euroskepticizam, približno od 2004. godine nadalje, koherentna sociopolitička opcija koju obilježavaju razmjerno stabilni simbolički i materijalni interesi potrebno je empirijski provjeriti.
The used data (SEESSP) were collected in December 2003, and mark the transition between the period in which the two dimensions of popular euroscepticism were disparate (1995-2003) and the later period, marked by convergence.
Podatci kojima raspolažem (SEESSP) prikupljeni su u prosincu 2003. godine i ocrtavaju prijelaz između razdoblja u kojemu su dvije dimenzije popularnog euroskepticizma bile u raskoraku (1995-2003) i kasnijega, koje obilježava njihovo podudaranje.
With this objective, in the rest of the paper I present two analyses.
Analiza toga graničnog, prijelaznog trenutka trebala bi moći uputiti na čimbenike koji su popularni euroskepticizam učinili koherentnim fenomenom.
The findings presented in Table 2 suggest that there is no clear socio-demographic profile of Croatian eurosceptics.
Nalazi izloženi u tablici 2. pokazuju da je sociodemografski profil euroskeptika u Hrvatskoj praktično nepostojeći.
Although the analysis does show that the older and lesser educated respondents are more inclined to say no to accession, the effect of both variables is weak.
Premda analiza govori da su stariji i slabije obrazovani ispitanici skloniji stavu kako Hrvatska ne treba ući u EU, oba su utjecaja izrazito slaba.
In case of trust in the EU, none of the demographic and socioeconomic indicators has proved a significant predictor.
Kada je pak riječ o nepovjerenju u EU, nijedan od demografskih i socioekonomskih indikatora nije se pokazao značajnim prediktorom.
In contrast to expectations, the analysis suggests that popular euroscepticism is determined neither by human capital nor by personal success, or the lack of it, during the transitional years.
Protivno očekivanju, prikazana analiza sugerira da popularni euroskepticizam nije određen humanim kapitalom niti osobnim (ne)uspjehom tijekom tranzicijskih godina.
Does this mean that the perception of the EU in Croatia is based on purely irrational motives and bizarre situational effects?xiii
Upućuje li to na zaključak prema kojemu se percepcija EU u nas temelji na iracionalnim motivima i bizarnim situacijskim utjecajima?
If we should characterise popular euroscepticism in Croatia as irrational, this would imply that the eurosceptics have no materialistic expectations from European integration.
Ako bismo, naime, popularni euroskepticizam u Hrvatskoj označili iracionalnim, to bi podrazumijevalo da euroskeptični građani nemaju nikakvih materijalnih očekivanja vezanih za europske integracije.
If citizens form their expectations of the EU on the basis of their experience with national institutions, such expectations are not irrational, but, rather, boundedly rational.
Kad bi građani svoja očekivanja vezali za nacionalne institucije koje obilježava specifičan (pozitivan ili negativan) odnos prema EU, takva bi se percepcija prije mogla označiti ograničeno racionalnom.
In this case, bounded rationality describes the indirect but personally (and materially) relevant perception of the EU.
U ovom slučaju, ograničena se racionalnost odnosi na neizravni, ali osobno (i materijalno) relevantan odnos prema EU.
Put more simply, when we cannot evaluate the EU institutions on the grounds of our own experience (which the citizens of a non-member country cannot have), but use proxies - assessing local or national institutions - such a procedure can not be termed irrational.
Jednostavnije rečeno, kada o institucijama EU ne sudimo na temelju izravnog iskustva (koje kao građani zemlje nečlanice ne možemo ni imati), već slijedeći procjenu institucija/pojedinaca u čiji sud vjerujemo takav se postupak teško može smatrati iracionalnim.
This is the so called proxy mechanism, elaborated in the well known paper by Anderson (1998).
Dobra ilustracija ograničeno racionalne procjene EU jest tzv. približni mehanizam izložen u poznatom Andersonovu (1998) radu.
Anderson claims that in the absence of information about the EU institutions, citizens will have to make their assessment on the basis of their experience with local or national institutions.xiv
Anderson, naime, tvrdi da će u nedostatku informacija o institucijama EU građani o njima zaključivati na temelju iskustva s odgovarajućim lokalnim (ili nacionalnim) institucijama.xiv
The analysis included seven potential correlates of trust in the EU.
Prikazana analiza obuhvaća sedam potencijalnih čimbenika povjerenja u EU.
The first two, trust in the national government and the legal system, are indicators of Anderson's proxy mechanism.
Prva dva, povjerenje u nacionalnu vladu i pravni sustav, uvrštena su kako bi se provjerila Andersonova teza o približnom mehanizmu procjene EU.
The last two indicators, the index of national exclusivity and membership in cultural and art associations, measure the presence of symbolic motives.
Posljednja dva indikatora, indeks nacionalne isključivosti i članstvo u kulturno-umjetničkim udrugama, pokazuju utjecaj simboličkih motiva.
While the first variable represents the impossibility of establishing complete trust between different ethnic and national groups, the second indicator reflects loyalty to (and personal importance of) ethnic and national culture.xvi
Dok prvi od njih označava radikalnu verziju nacionalizma, koja inzistira na nemogućnosti uspostave potpunog povjerenja među različitim etnonacionalnim skupinama, drugi odražava odanost nacionalnim kulturnim vrednotama.xvi
The findings point to a coexistence between symbolic and boundedly rational motives.
Nalazi govore u prilog pretpostavci o ograničenoj racionalnosti popularnog euroskepticizma.
The correlation between trust in national institutions and trust in the EU confirms Anderson's proposition (Anderson, 1998; Rimac and Štulhofer, 2004).
S jedne strane, povezanost povjerenja u nacionalne institucije (osobito vladu) s povjerenjem u EU potvrđuje Andersonovu tezu o približnom mehanizmu procjene (Anderson, 1998; Rimac i Štulhofer, 2004).
THE STRUCTURE OF CROATIAN EUROSCEPTICISM
STRUKTURA HRVATSKOG EUROSKEPTICIZMA
The analysis of the factors that affect trust or lack of it in the EU drew attention to the importance of two processes.
Analiza čimbenika koji utječu na (ne)povjerenje u EU upozorila je na važnost dvaju procesa.
The first is assessment-making on the basis of the proxy mechanism, concerning which there will be more below.
Prvi je zaključivanje na temelju približnog mehanizma, o čemu će biti više riječi u nastavku.
The second process is the influence of symbolic values on the attitudes toward the EU, the findings indicating the central role of exclusive nationalism”11 The association between the exclusive variant of the nationalistic worldview and popular euroscepticism seems to a great extent self-evident.
Drugi proces jest utjecaj simboličkih vrijednosti na odnos prema EU, pri čemu nalazi upućuju na središnju ulogu isključivog nacionalizma.xviii Veza između isključive varijante nacionalističkog svjetonazora i popularnog euroskepticizma uvelike se čini samorazumljivom.
But in this way it would be easy to underrate the complexity of their relationship, which exceeds mere disdain of multiculturalism and resistance to the supranational processes (Vukman, 2004).
No na taj je način lako podcijeniti složenost odnosa, koja prekoračuje zazor od multikulturalizma i otpor transnacionalnim procesima (Vukman, 2004).
The symbolic foundations of popular euroscepticism include socio-cultural, political and, somewhat more seldom in evidence, economic convictions (McLaren, 2002).xviii
Simbolički temelji popularnog euroskepticizma obuhvaćaju sociokulturna, politička i, nešto rjeđe isticana, gospodarska uvjerenja (McLaren, 2002).xix
The political aspect is particularly visible in the concern for the loss of national sovereignty, and the claimed inherently fraught position of small countries within the EU decision-making processes.
Politički se aspekt poglavito iskazuje u zabrinutosti za gubitak nacionalnog suvereniteta, ali i postuliranju inherentno problematičnog položaja malih zemalja u procesu odlučivanja unutar EU.
Although less often present, economic ideas are no less important an element of exclusive nationalism.
Iako rjeđe zastupljene u javnosti, ekonomske ideje nisu manje važan element isključivog nacionalizma.
In general, these consist of various types of criticisms of global, neoliberal capitalism, which is held responsible for the demise of corporate social organisation and related welfare of the people.
Pritom je poglavito riječ o kritikama globalnoga, neoliberalnog kapitalizma koji ukida svaku mogućnost korporativne društvene organizacije, a time (navodno) i djelotvornu skrb države za blagostanje nacije.
At the level of everyday practice, exclusive nationalism is quite often at odds with the ultimate consequences of the free market that European integration takes as its point of departure, for it sees them as a threat to domestic production.
Na razini svakodnevne prakse isključivi nacionalizam nerijetko ima problema i s krajnjim konzekvencijama slobodnog tržišta od kojega polaze europske integracije, jer ih vidi kao opasnost za domaću proizvodnju.
The predominance of symbolic over utilitarian motives in the attitudes toward the EU in Croatia should be viewed with caution.
Prevlast simboličkih motiva nad utilitarnima u odnosu hrvatske javnosti spram EU valja uzeti s oprezom.
The impact of utilitarian motives remains to be investigated (see Bagić and Šalinović, 2006).
Njihov utjecaj na javnu percepciju EU u nas tek treba ispitati (usp. Bagić i Šalinović, 2006).
Analyses shown in the previous chapter confirmed the existence of the proxy mechanism (Anderson, 1998), a specific cognitive strategy through which respondents evaluate institutions the workings of which they are insufficiently informed about on the basis of their assessment of institutions that they do have experience with.
Analize prikazane u prethodnom odjeljku potvrdile su djelovanje približnog mehanizma (Anderson, 1998), specifične kognitivne strategije kojom ispitanici procjenjuju institucije o čijem djelovanju ne posjeduju informacije na temelju procjene poznatih im institucija.
This, according to the findings, relates particularly to trust in the national government, which has turned out to be the most powerful predictor of trust in the EU.
To se, prema nalazima, osobito odnosi na povjerenje u nacionalnu vladu, koje se pokazalo najsnažnijim čimbenikom povjerenja u EU.
Although the proxy assessment is not an irrational procedure, its results can be highly problematic, not the least since trust in national institutions can be based on the general perception of corruption in society rather than on concrete evidence about the functioning of the institutions in question (Štulhofer, 2004; Rimac and Štulhofer, 2004; Štulhofer, 2001).
Premda nije riječ o iracionalnom postupku, takvo je zaključivanje nužno problematično, između ostaloga i stoga jer se povjerenje u nacionalne institucije, kao što su pokazali neki radovi (Štulhofer, 2001; 2004; Rimac i Štulhofer, 2004), temelji na percepcijama moralnosti i pravednosti njihova djelovanja, prije nego na konkretnim informacijama.
The use of the proxy mechanism does not depend only on availability of information about the EU.
Uporaba približnog mehanizma ne ovisi samo o dostupnosti informacija o EU.
In countries with low levels of participation and/or widespread disbelief that citizens can have any influence on the making of political decisions this mechanism might have a practical purpose, particularly as justification for apathy and optingout.
U zemljama niske participativnosti i/ili rasprostranjene percepcije nemogućnosti utjecanja na donošenje političkih odluka taj bi mehanizam mogao imati i “praktičnu” svrhu, poglavito kao opravdanje za apatiju i neangažiranost.
The assumption that derives from this is that the success of information campaigns, the objective of which is to increase knowledge about the EU, will depend on the reputation of national institutions associated with the campaigns.
Pretpostavka koja iz toga proizlazi jest da će uspjeh informacijskih kampanja, čiji je cilj povećanje znanja o EU, ovisiti (i) o reputaciji (nacionalnih) institucija uz koje ih javnost vezuje.
As already point out, the empirical analyses presented in this work suffer from some serious methodological limitations.
Kao što je već upozoreno, empirijske analize prikazane u ovome radu i zaključci koji se na njima temelje imaju nekoliko ozbiljnih metodoloških ograničenja.
The first relates to the instruments used.
Prvo od njih odnosi se na instrumente.
The fact that SEESSP questionnaires were not designed to explore views about the EU, but were intended to measure a broad range of social attitudes and values, has as its consequence a highly limited choice of relevant variables.
Posljedica činjenice da SEESSP upitnici nisu bili oblikovani kako bi se ispitali stavovi o EU već za mjerenje vrlo širokog raspona društvenih stavova i vrijednosti bio je izrazito ograničen izbor instrumenata.
Each of the questionnaires entailed a single indicator of attitudes towards the EU - trust in the EU in SEESSP-A and views about the accession in SEESSP-B.
U svaki od upitnika (SEESSP-A i SEESSP-B) bio je uvršten samo jedan pokazatelj odnosa prema EU (povjerenje u verziji A i stav prema priključivanju u verziji B).
Questions concerning the understanding of the institutional structure and manner of working of the EU, personal expectations from Croatia's joining the EU or reasons for (dis)trust in the EU were not covered by the questionnaire.
Pitanja o poznavanju institucionalne strukture i djelovanja EU, osobnim očekivanjima od priključivanja Hrvatske EU ili pak o razlozima za (ne)povjerenje u EU nisu bila obuhvaćena istraživanjem.
Another limitation is the timing of the SEESSP field work.
Sljedeće ograničenje odnosi se na vrijeme provođenja SEESSP istraživanja.
Data collection started at the end of 2003, just before the parliamentary elections.
Prikupljanje podataka započelo je krajem 2003. godine, neposredno prije parlamentarnih izbora.
Although it is not entirely clear in which direction the pre-election mood might have systematically biased the results, it is likely that various situational factors are embedded in the dataset.
Premda nije posve jasno na koji je način predizborna atmosfera mogla sustavno utjecati na rezultate istraživanja, činjenica je da su situacijski čimbenici u nekoj mjeri prisutni u prikupljenim podatcima.
™ Following this logic, the SEESSP dataset could contain only indications of the change of attitudes toward the EU, but not completely clear and coherently formed (new) viewpoints.
U tom smislu možemo govoriti o još jednom ograničenju ponuđenih analiza.
Put briefly, the analyses presented suggest the following:
Sažeto iskazano, prikazane analize upućuju na sljedeće zaključke:
• Several factors affect the dynamics of euroscepticism.
• Postoji više čimbenika koji djeluju na dinamiku euroskepticizma.
It would seem that various social groups, the members of which do not necessarily share the same or similar social positions, state various motives for a negative perception of the EU.
Čini se da različite društvene skupine, čiji članovi ne moraju biti obilježeni istim ili sličnim društvenim položajem, iskazuju različite motive za negativnu percepciju EU.
If so, it would be a mistake to believe in any single successful strategy for the reduction of euroscepticism.
U tom bi smislu, čini se, bilo pogrešno vjerovati u postojanje jedne uspješne strategije smanjivanja euroskepticizma.
• Exclusive nationalism and its socio-cultural, political and economic premises are an important source of popular euroscepticism.
• Isključivi nacionalizam i njegove sociokulturne, političke i gospodarske pretpostavke važan su izvor popularnog euroskepticizma.
In comparison with these symbolic motives, the influence of utilitarian motives on the attitude to the EU has turned out to be marginal, although it is not clear to what extent this could have been the consequence of the methodological shortcomings.
U usporedbi s tim simboličkim motivima, utjecaj se utilitarnih motiva na odnos prema EU pokazao marginalnim, premda ostaje nejasno u kojoj bi mjeri to mogla biti posljedica metodoloških slabosti testiranja.
• Some of the dynamics of popular euroscepticism are determined by situational influences, which are often generated by the tactical (polemical) use of the idea of European integration in party competition, which is then picked up by mass media.
• Dio dinamike popularnog euroskepticizma određuju i tzv. situacijski utjecaji, nerijetko izazvani taktičkom (polemičkom) uporabom ideje europskih integracija u stranačkom natjecanju i odgovarajućim medijskim naglascima.
• Trust in the EU is formed partly through trust in national institutions.
• Povjerenje u EU oblikuje se i kroz povjerenje u nacionalne institucije.
The reputation of the EU, an institution of which citizens of non-EU countries are less knowledgeable of, is at least partially a reflection of the reputation of the national government, the parliament and legal system.
Reputacija EU, institucije o kojoj akteri imaju manje informacija, dijelom je odraz reputacije vlade i pravnog sustava, institucija o kojima akteri imaju više informacija (a ponekad i osobnog iskustva).
It could well be that increasing citizens' trust in institutions is a public good in itself, irrespective of the speed and ultimate outcome of the processes of European integration (Uslaner and Badescu, 2004).xx
Imajući na umu ispunjavanje zadataka postavljenih u preporukama, povećanje povjerenja držim javnim dobrom, bez obzira na brzinu i krajnji ishod procesa europskih integracija.xxii
As the experience of the new European ten indicates, acceptance of the EU idea and trust in its institutions are inseparable from the ongoing process of informing citizens about the pertaining symbolic and material benefits, as well as about certain costs of integration (Vetik, 2003; Rulikova, 2004).
Kao što dosadašnja iskustva pokazuju, prihvaćanje ideje EU i povjerenje u njezine institucije neodvojivi su od kontinuiranog informiranja građana o pripadajućim simboličkim i materijalnim koristima, ali i određenim troškovima (Vetik, 2003; Rulikova, 2004).
As a project that was created from the top, through the agreement of political elites, the EU has always included the risk of the absence (or evaporation) of public support.
Kao projekt koji je nastao “odozgo”, dogovorom političkih elita, EU je oduvijek uključivao rizik izostanka (ili nestajanja) javne potpore.
This public opinion-related vulnerability was clearly shown in the recent European Constitution referenda, which resulted in debates about slowing down further enlargement, the aim being to restore public trust in the very idea of the EU.
Ta se ranjivost vezana za javno mnijenje jasno iskazala pri nedavnom glasovanju o Europskom ustavu, što je rezultiralo raspravama o usporavanju daljnjeg širenja radi obnavljanja povjerenja javnosti u ideju EU.
Data concerning the degree to which Croatian citizens are informed about the EU are relatively meagre.
Podatci o informiranosti građana Hrvatske o EU razmjerno su oskudni.
Eurobarometer research would suggest that Croatian citizens systematically overestimate their knowledge about the EU (Eurobarometer, 2004; 2005a; 2005b), which, as a potential obstacle, should certainly be taken into account in the drawing up of the strategy of a systematic information campaign.xxl A substantial rise in the understanding and the knowledge of the EU in Croatia requires continuous dissemination of information rather than a new campaign.
Eurobarometar istraživanja sugeriraju da građani Hrvatske sustavno precjenjuju vlastito znanje o EU (Eurobarometer, 2004; 2005a; 2005b), što će, kao potencijalnu prepreku, trebati uzeti u obzir pri izradi strategije sustavnog informiranja.xxui Na tragu dosadašnjih napora državnih institucija, značajniji porast informiranosti građana zahtijeva upravo strategiju kontinuiranog informiranja, a ne novu kampanju.
Bearing in mind the likelihood that the negotiation process will additionally strengthen popular euroscepticism, as suggested by the experience of the ten new members of the EU, systematic information dissemination will not only have to be better designed and planned, but also efficiently and vigorously executed.
Znajući da će proces pregovaranja, kao što je pokazalo iskustvo deset novih članica EU, dodatno snažiti popularni euroskepticizam, sustavno će informiranje biti nužno ne samo bolje osmisliti nego i intenzivnije provoditi.
According to the findings presented in this paper, it will be necessary to diversify content, approaches and messages to address the various fears, dilemmas and prejudices.
U osmišljavanju i oblikovanju strategije bit će se potrebno usredotočiti i na potrebu za diversifikacijom sadržaja i metoda (kako bi se oslovili različiti strahovi, predrasude i dvojbe).
Efficient implementation of systematic information dissemination will require a core of high-quality journalists who will specialize in reporting on the EU related issues.
Provedba će se pak morati uhvatiti u koštac s manjkom novinara specijaliziranih za praćenje zbivanja vezanih za EU i s nedostatkom medijskog prostora, odnosno interesa za educiranje javnosti o EU na javnoj televiziji i u većini dnevnih listova.
This is an activity of exceptional importance, as the Government acknowledged, at least in principle, in the recent presentation of the proposal of the National Plan for Combating Corruption, 2006-2008.
To je iznimno važno područje aktivnosti, što je Vlada barem načelno prepoznala i u nedavnom predstavljanju prijedloga Nacionalnog programa suzbijanja korupcije 2006-2008.
According to the existing research (Štulhofer, 2001; 2004; Rothstein, 2003; Uslaner and Badescu, 2004) citizens' trust in national institutions is strongly correlated with the perception of corruption among civil servants.
Prema dosadašnjim istraživanjima (Štulhofer, 2001; 2004; Rothstein, 2003; Uslaner i Badescu, 2004), povjerenje građana u nacionalne institucije snažno je vezano za percepciju rasprostranjenosti korupcije među državnim službenicima.
Measures that increase professionalism, effectiveness and transparency, measures that clearly identify responsibilities and entail concrete sanctions against the government employees who break the laws and rules of professional conduct are an important part of the strategy of reducing euroscepticism.
Mjere kojima unapređuje profesionalnost, učinkovitost i transparentnost rada, precizira odgovornost te rezultiraju konkretnim sankcijama protiv državnih djelatnika koji krše zakone i norme važan su dio strategije smanjivanja euroskepticizma.