natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During recent years, since the start of the project “EU Monitoring” in 2002 and its first publication, Croatia has successfully accomplished important steps on its way to EU membership.
Tijekom prošlih godina, otkako smo 2002. godine započeli s projektom Praćenja pridruživanja Hrvatske Europskoj uniji i objavili prvu publikaciju, Hrvatska je uspješno zakoračila na put prema članstvu u EU.
The steps on this way were, first, overcoming the international isolation that had characterised the country during the nineties, then the signing of the Stabilization and Association Agreement with the EU in October 2001, followed by the official application for EU membership in February 2003, which obtained a positive response from the EU in April 2004, and finally the accordance of status of candidate country in June of the same year.
Prve zadaće na tom putu bile su svladati međunarodnu izolaciju zemlje tijekom devedesetih, zatim je u listopadu 2001. potpisan Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, u veljači 2003. uslijedila je službena prijava za članstvo u EU koja je rezultirala pozitivnim odgovorom iz EU u travnju 2004. i, na kraju, u lipnju iste godine dobiven je status zemlje kandidatkinje.
In December 2004 the European Council of the enlarged EU then announced the date of the 17th of March 2005 as the starting point for the negotiation process.
U prosincu 2004. godine Europska komisija proširene EU objavila je da je 17. ožujka 2005. početni datum pregovaračkog procesa.
At the political level, integration with the EU has been the main priority of the two governments in power since 2000 and has had the support of all major political parties.
Na političkoj razini pridruživanje EU bio je glavni prioritet obiju vlada od 2000, koje su imale i potporu većine političkih stranaka.
While during this period the majority of the population welcomed this policy, during the last year there was a surprisingly strong decline in enthusiasm in Croatia for the EU.
Iako je u tom razdoblju većina javnosti pozdravila takvu politiku, tijekom posljednje godine u Hrvatskoj je, začuđujuće, zabilježen velik pad oduševljenja Unijom.
Even without consideration of the details of this development, this change indicates that accession to the EU and the related reform process may have also led to fears and negative expectations.
Nećemo ulaziti u detalje tog pada zanosa, ali on zasigurno pokazuje kako pridruživanje EU i s time povezani procesi reforme vode i strahu i negativnim očekivanjima građana.
Although Croatia can look back to an accession process that has been largely successful, a lot of problems at different levels of society still remain and have to be tackled in order to meet the requirements of EU membership and to adapt to EU standards.
Iako se Hrvatska može osvrnuti na uspješno razdoblje procesa pridruživanja koje je iza nje, još uvijek ostaju mnogi problemi na različitim društvenim razinama koji se moraju riješiti kako bi se udovoljilo uvjetima članstva i usvojilo standarde EU.
In this context, and with regard to the positive response to the results of the EU Monitoring project from the Croatian public as well as from international circles, the Friedrich Ebert Stiftung and the Institute of Public Finance in Zagreb are continuing with the project of analysing and evaluating the EU accession process of Croatia by Croatian researchers.
U tom smislu, i u smislu pozitivnog odaziva hrvatske javnosti, kao i međunarodnih krugova, na tok pridruživanja, Zaklada Friedrich Ebert i Institut za javne financije iz Zagreba nastavili su s projektom analize i procjene procesa pridruživanja Hrvatske EU uz pomoć hrvatskih istraživača.
Apart from the regular official reports on the progress of the implementation of reforms in Croatia by the government and international organisations, we deem it important to present a critical view by independent domestic experts on the accession process, covering political, economic and social fields.
Bez obzira na redovita službena izvješća Vlade i međunarodnih organizacija o napredovanju u provedbi reforma u Hrvatskoj, držimo kako je važno predstaviti kritički stav neovisnih domaćih stručnjaka o procesu pridruživanja, obuhvaćajući političke, ekonomske i socijalne razine društva.
In these annual reports, which we intend to publish during the years to come as well, we want to contribute to the public debate on the development of Croatian society in the process of EU integration.
Godišnjim izvješćem, koje namjeravamo objavljivati i ubuduće, želimo pridonijeti javnoj raspravi o razvoju hrvatskog društva u procesu pridruživanja EU.
The recently ambivalent attitude to EU membership of the Croatian population shows that public discussion on this topic is desirable and necessary.
Nedavna podvojena stajališta hrvatske javnosti o članstvu u EU pokazuju kako je javna rasprava o toj temi i poželjna i potrebna.
With the aim of elaborating a comprehensive view of the accession process and covering various aspects of it, we have chosen a different focus for each of the publications.
Kako bismo razradili opsežne sastavnice procesa pridruživanja, obuhvaćajući različita gledišta, u svakoj od publikacija odabrali smo različite teme.
While the content of the first book concentrated on the economy, legislation, and civil society issues, the second one dealt rather with institutional aspects of policy issues and legislation*.
Dok je sadržaj prve knjige bio usmjeren na ekonomiju, zakonodavstvo i pitanja civilnog društva, druga se više bavila institucionalnim aspektima političkih pitanja i zakonodavstvom.
This time we have put the focus on EU accession and its requirements as a key to the transformation of society.
* Ovaj put tema je pridruživanje Uniji i njezini zahtjevi kao ključ transformacije društva.
It is known from the experiences of other countries that EU accession is indeed a strong stimulus and a driving force for the implementation of reform programmes.
Iz iskustava drugih zemalja poznato je kako je pridruživanje EU doista snažan poticaj i pokretačka sila za provedbu programa reformi.
One should not forget that, regardless of the requirements and conditions in the context of the EU membership, Croatia still needs reforms to transform the society for its own good.
Ne smije se zaboraviti, bez obzira na zahtjeve i uvjete pridruživanja EU, kako su Hrvatskoj još uvijek potrebne reforme koje će preobraziti društvo za njezino dobro.
Like the two other publications, this report also attempts to give the reader an in-depth view of some of the political and economic problems in the context of EU accession.
Kao i prve dvije publikacije, i ova pokušava dati čitatelju dublji uvid u neke od političkih i ekonomskih problema pridruživanja EU.
As well as distributing the present book to the interested public and relevant institutions the Institute of Public Finance and the Friedrich Ebert Stiftung intend once again to organise a series of workshops in the course of the year on the topics of the different chapters presented in this study for an intensive discussion of the problem areas among experts.
Za sve zainteresirane osobe i za relevantne institucije Zaklada Friedrich Ebert i Institut za javne financije tijekom godine opet namjeravaju organizirati niz radionica o temama iz različitih poglavlja uvrštenih u ovu publikaciju kako bi se stručnjacima omogućilo da raspravljaju o problematičnim područjima.
Through this publication and the subsequent workshops we wish to provide a useful contribution to the public debate about Croatia's accession to the EU, which is vital for the acceptance and implementation of the necessary reforms on this way.
Ovom knjigom i idućim radionicama želimo znatnije pridonijeti javnoj raspravi o pridruživanju Hrvatske EU, koja je bitna za prihvaćanje i provedbu nužnih reformi na tom putu.
Finally, I would like to thank all those who contributed to this project, in particularly Dr. Katarina Ott, director of the Institute of Public Finance and editor of the book, for her contributions and the fruitful cooperation with her Institute, and Prof. Dr. Nenad Zakošek from the Faculty of Political Sciences for his cooperation and assistance in editing the contributions.
Konačno, želim zahvaliti svima koji su pridonijeli ovom projektu, posebice dr. Katarini Ott, ravnateljici Instituta za javne financije i urednici knjige, za njezine doprinose i plodnu suradnju s Institutom, te prof. dr. Nenadu Zakošeku s Fakulteta političkih znanosti na njegovoj suradnji i sudjelovanju u uređivanju i pripremi priloga.
Zagreb, January 2005
Zagreb, siječanj 2005.
Dr. Rudiger Pintar Friedrich Ebert Stiftung Head of the Regional Office for Croatia and Bosnia-Herzegovina
Dr. Rudiger Pintar voditelj Regionalnog ureda za Hrvatsku i Bosnu i Hercegovinu Zaklada “Friedrich Ebert”
* “Croatian accession to the European Union: economic and legal challenges”, Zagreb, 2003 and “Croatian accession to the European Union: institutional challenges”, Zagreb, 2004.
i “'Pridruživanje Hrvatske Europskoj uniji: izazovi ekonomske i pravne prilagodbe ”, Zagreb, 2003. i “Pridruživanje Hrvatske Europskoj uniji: izazovi institucionalnih prilagodbi”, Zagreb, 2004.
Although I am afraid that these acknowledgements will resemble those in the previous two books, this is probably inevitable.
Vjerojatno je neizbježno da i ova zahvala bude vrlo slična zahvalama u prethodne dvije knjige.
First, I would like to thank friends and colleagues from the Friedrich Ebert Stiftung for their financial support and interest in the complicated and knotty issues of Croatia's preparations for accession to the European Union, if and when it comes.
Najprije bih zahvalila prijateljima i kolegama iz Zaklade Friedrich Ebert na financijskoj potpori i zanimanju za složene i duboke probleme priprema Hrvatske za eventualno priključenje Europskoj uniji.
I am particularly grateful to Rudiger Pintar, who is unfortunately leaving us after the completion of this book, and Nenad Zakošek, who will luckily stay with us and our joint project.
Osobito sam zahvalna Rudigeru Pintaru, koji će nas, nažalost, nakon završetka ove knjige napustiti, i Nenadu Zakošeku, koji će, nasreću, ostati s nama u ovom zajedničkom projektu.
I would also like to thank a constantly growing group of colleagues some of whom have cooperated on one, some on two and some on all three of the books.
Zahvaljujem i sve većoj skupini kolega od kojih su neki surađivali u jednoj, neki u dvije, a neki i u sve tri knjige.
I am grateful to them all for the team spirit that is present not only in the books but also at our numerous thematic workshops and formal and informal gatherings.
Svima im zahvaljujem na njegovanju zajedničkog duha koji je prisutan ne samo u knjigama, nego i u brojnim tematskim radionicama te u službenim i neslužbenim viđanjima.
I also have to thank them all for enduring enormous numbers of email exchanges, discussing sometimes absurdly minor issues from economic, legal or political problems, sometimes matters of language and phrasing.
Zahvaljujem svima i na tome što strpljivo izdržavaju bezbrojne e-mail prepiske u kojima raspravljamo i o najsitnijim detaljima - od ekonomskih, pravnih i političkih, pa sve do jezičnih problema i pitanja.
Thanks go to translator and copy-editor Graham McMaster, copy-editor Zlata Babić, Marina Kesner-Škreb author of the glossary, Martina Fabris editor of bibliographies and Pava Turudija technical editor of the book.
Zahvaljujem prevoditelju i lektoru Grahamu McMasteru, lektorici Zlati Babić, Marini Kesner-Škreb, autorici pojmovnika, Martini Fabris, urednici literature, i Pavi Turudiji, tehničkoj urednici knjige.
This year I can also thank Rebecca Prebble, a young intern at the Institute of Public Finance from Victoria University, Wellington, New Zealand, who carefully read English versions of the papers.
Ove godine, mogu nasreću zahvaliti i Rebecci Prebble, mladoj praktikantici u Institutu za javne financije s Victoria sveučilišta u Wellingtonu, na Novom Zelandu, koja je pažljivo iščitavala engleske verzije tekstova.
Anonymous peer-reviewers should also be thanked, as each paper had at least two of them.
Valja zahvaliti i anonimnim recenzentima, jer svaki je članak imao najmanje dva recenzenta.
Peer-reviewers did a patient, responsible and not too rewarding job of making sense of all the ideas and approaches.
Oni su obavili strpljiv, odgovoran i često nezahvalan posao, trudeći se da izvuku najbolje što mogu od autorskih ideja i pristupa temama.
Thanks to them the papers are now in much better shape.
Zahvaljujući upravo njima, tekstovi su sada znatno bolji.
Particular thanks go to Marina Nekić, my right-hand, who perfectly coordinates everything - from meetings and workshops to printing and media, and everybody - authors, translators, copy-editors, and me, of course.
Posebno zahvaljujem svojoj desnoj ruci Marini Nekić, koja savršeno usklađuje sve - od sastanaka i radionica do tiskanja i medija, i svakoga - autore, prevoditelje, lektore i, naravno, mene.
Zagreb, December 1, 2004
U Zagrebu, 1. prosinca 2004.
CROATIA AND THE EUROPEAN UNION: ACCESSION AS TRANSFORMATION
HRVATSKA I EUROPSKA UNIJA: PRIDRUŽIVANJEM DO PROMJENA
This chapter summarizes the findings of the three year long project of monitoring Croatia's preparations for EU accession, if and when it comes, performed by a group of Croatian researchers.
U ovom se poglavlju prikazuju rezultati trogodišnjeg projekta u kojemu skupina hrvatskih istraživača prati pripreme za eventualno pridruživanje Hrvatske EU.
The first hypothesis is that a kind of real integration of Croatia in the European space already exists and that it should be further deepened through improvements of the relevant institutions and harmonisation with European standards and requirements.
Prva hipoteza je da svojevrsna stvarna integracija Hrvatske u europski prostor već postoji i da bi se trebala i dalje razvijati poboljšavanjem relevantnih institucija i usklađivanjem sa standardima i zahtjevima EU.
The second is that despite the professed dedication of Croatia's government to joining the EU and encouraging signals from the EU, hesitations in structural and institutional reforms may hamper not only the success of future negotiations and delay Croatia's accession, but also the transformation to a modern and efficient state.
Druga je teza da, usprkos iskazanoj odlučnosti hrvatske Vlade da se pridruži EU i usprkos ohrabrujućim signalima iz EU, oklijevanja u strukturnim i institucionalnim reformama mogu ugroziti ne samo uspjeh budućih pregovora i odgoditi priključivanje Hrvatske EU, nego i preobrazbu Hrvatske u suvremenu i efikasnu državu.
The chapter ends with conclusions and recommendations.
Poglavlje završava zaključcima i preporukama.
We would lay stress on the necessity of structural reforms in legislation, the judiciary and the public administration, the restructuring of agriculture and shipbuilding, the privatization of public utilities and tourism; patient and shrewd negotiations with the EU, and the possibility of bearing in mind some kind of virtual membership that could help us deepen de facto integration even without de jure membership status.
Želimo naglasiti nužnost strukturnih reformi u zakonodavstvu, sudstvu i javnoj upravi; restrukturiranja poljoprivrede i brodogradnje, privatizacije javne infrastrukture i turizma; strpljive i mudre pregovore s EU te mogućnost promišljanja svojevrsnoga virtualnog članstva koje bi nam pomoglo u razvijanju de facto integracije čak i bez de iure članstva.
Croatia's future will depend on capabilities of the government to implement and enforce the reforms and on the readiness of citizens to endure necessary adjustments even when they are painful, making certain sacrifices in the present for the sake of benefit in the future.
Budućnost Hrvatske ovisit će o sposobnostima Vlade da donese i provede nužne reforme i o spremnosti građana da izdrže potrebne - makar i bolne - prilagodbe, žrtvujući štogod sada za bolji život u budućnosti.
European Union, Croatia, accession, transformation
Europska unija, Hrvatska, pridruživanje, priključivanje, pristupanje, transformacija
This leads us to two conclusions.
Iz toga možemo donijeti dva zaključka.
First, the citizens of Croatia should use the accession process as an incentive for constant improvements of the economic and institutional preconditions for stable economic growth, development and democratization, regardless of formal integration.
Prvo, građani Hrvatske trebaju iskoristiti proces pridruživanja kao poticaj za stalna poboljšavanja ekonomskih i institucionalnih preduvjeta za stabilan ekonomski rast, razvoj i demokratizaciju, bez obzira na formalnu integraciju.
Second, the government has to do its best to speed up these processes, moving from rhetorical declarations to concrete policy actions and measures.
Drugo, Vlada treba učiniti sve da ubrza te procese i od deklarativne retorike prijeći na konkretno djelovanje i provođenje odgovarajuće politike.
Trying to raise the awareness of citizens and awaken the government from its over-satisfied state of mind, we have to ask ourselves at which stage of the de facto integration Croatia really is, what the problems are, what the possible solutions for those problems are, if our efforts to solve the problems are fast enough and if they are on the right track, as well as what can be expected in the immediate and long-term future.
Sa željom da podignemo svijest građana i probudimo Vladu iz njezina samozadovoljnog stanja, moramo se upitati u kojoj se fazi de facto integracije Hrvatska stvarno nalazi, s kojim se problemima suočavamo, koja su moguća rješenja tih problema, djelujemo li dovoljno brzo u rješavanju tih problema i djelujemo li u pravom smjeru, te čemu se možemo nadati kako u skoroj, tako i u daljnjoj budućnosti.
For that purpose, we are dealing with the issues we deem to be the most relevant at this moment, having in mind not to repeat the issues we already dealt with in our previous two books.
Zbog toga se u ovoj knjizi bavimo temama za koje mislimo da su u ovom trenutku najznačajnije, imajući na umu da ne ponavljamo one kojima smo se bavili u prethodne dvije knjige.
The first book (Ott, 2003) emphasized economic and legal challenges.
U prvoj knjizi (Ott, 2003) analizirali smo ekonomske i pravne izazove.
We concluded then that the most important factor in the process of the accession - and we were not even speaking at that time about accession, rather using the less-presumptuous word association - would be the role of Croatian citizens in achieving economic development, efficient institutions and a society that respects laws and individual rights.
Zaključili smo da će najvažniji čimbenik u procesu priključivanja - a nismo čak ni govorili o priključivanju, nego smo rabili manje pretenciozan naziv pridruživanje - biti uloga građana Hrvatske u postizanju ekonomskog razvoja, efikasnih institucija i društva koje poštuje zakone i prava pojedinaca.
The particular problems we discovered were related to civil-societybuilding and the protection of individual rights.
Otkrili smo da su posebno značajni problemi vezani uz razvoj građanskog društva i zaštitu prava pojedinaca.
That led us to the second book (Ott, 2004) emphasizing institutional challenges.
Tako smo došli do druge knjige (Ott, 2004), u kojoj smo naglasili institucionalne izazove.
Institutions are not only fashionable, but also important for both the economy and society as they can influence the level of GDP growth and stronger democratization.
Institucije nisu samo u modi, već su i važne kako za ekonomiju, tako i za društvo jer mogu utjecati na stopu rasta BDP-a i razvoj demokratizacije.
In this context we analysed the macroeconomic and fiscal system, poverty, inequality and social exclusion, the rule of law and the judicial system, governance and public administration, consumer, environment and minority group protection, education and science, and finally social values.
U tom kontekstu analizirali smo makroekonomski i fiskalni sustav, siromaštvo, nejednakosti i socijalnu isključenost, vladavinu prava i pravosudni sustav, governance i javnu upravu, zaštitu potrošača, okoliša i manjina, znanost i visoko školstvo, te društvene vrijednosti.
Going deeper into the enumerated fields we realized that, unfortunately, adjustments are often just normative, the bureaucracy is flourishing, the laws are often poorly harmonised and equally as often deficient, causing problems in the courts, and that we have to be aware of the problems that will arise with the accession of neighbouring countries.
^ Ulazeći dublje u nabrojena područja, shvatili smo da su, nažalost, prilagodbe često samo normativne, da raste birokratiziranost, da su zakoni često nedovoljno usklađeni i jednako tako manjkavi i uzrokuju probleme u sudstvu te da moramo biti svjesni problema koji će se pojavljivati nakon što neke od susjednih zemalja postanu članice EU.
We realized that the key issues with or without the EU accession will be: a firm will and dedication to reforms within the country, better application of existing and faster establishment of new rules and institutions, quality and depoliticisation of public administration and particularly the judiciary, and of course the quality and preparedness of institutions for the deregulation and liberalization of markets.
Zaključili smo da će ključna pitanja, sa ili bez priključivanja EU, biti čvrsta volja i odlučnost za reforme unutar zemlje, bolja primjena postojećih i brže uspostavljanje novih zakona i institucija, kvaliteta i depolitizacija javne uprave, posebno sudstva, te, naravno, kvaliteta i spremnost institucija za deregulaciju i liberalizaciju tržišta.
Aware of the uncertainty of the possible date of any future Croatian accession to the EU, which could depend on our own preparedness or the lack of it, the preparedness or the lack of it of Bulgaria and/or Romania, attitudes within the EU towards Turkey, and the probable fatigue of the EU with the last enlargement and changes and problems derived from it, in this third book we are, as emphasized at the beginning, concentrating on the accession process as the key to the transformation of Croatia.
Svjesni neizvjesnosti mogućeg datuma eventualnog priključivanja Hrvatske EU, koje može ovisiti o spremnosti ili nespremnosti Hrvatske, o spremnosti ili nespremnosti Bugarske i/ili Rumunjske, stajalištima unutar EU prema Turskoj i o mogućem zamoru EU zbog zadnjeg proširenja i promjena te problema koje je ono uzrokovalo, u ovoj trećoj knjizi, kao što smo naglasili na početku, koncentriramo se na proces priključivanja kao ključ za transformaciju Hrvatske.
The following part of the chapter will first analyse the changes in the last couple of years regarding the administrative and judicial structure, economic sustainability and democracy, human rights and fundamental freedoms.
U nastavku ovog poglavlja najprije ćemo analizirati promjene u posljednjih nekoliko godina koje se tiču administrativnog i pravnog sustava, ekonomske održivosti i demokracije, ljudskih prava i temeljnih sloboda.
The second part will give a brief overview of the main topics of this book.
U drugom dijelu sažet ćemo glavne teme ove knjige te završiti zaključcima i preporukama.
These are all the issues fitting nicely within the context of all our three books.
Sva se ta pitanja odlično uklapaju u kontekst naše tri knjige.
If we in that context look at the changes regarding the issues we were dealing with in last couple of years, government seems to be well aware of problems and priorities, promising a lot, but not delivering enough.
Ako u tom kontekstu razmotrimo promjene što se odnose na teme kojima smo se bavili posljednjih nekoliko godina, Vlada je, čini se savršeno svjesna problema i prioriteta, obećavajući mnogo, a ne isporučujući dovoljno.
Reform of the judiciary for example seems a high government priority, and the budget of the relevant ministry is constantly growing, but the number of unsolved cases that is one of the biggest problems of our judiciary is still rising.
Reforma sudstva, na primjer, čini se jednim od prioriteta Vlade, proračun nadležnog ministarstva konstantno raste, no broj neriješenih slučajeva, koji je jedan od najvećih problema našeg sudstva, i dalje se povećava.
So, let us try to group some of the main issues.ii
Pokušajmo sad sistematizirati neka od glavnih pitanja.iv
Administrative and judicial structure
Administrativni i pravni sustav