natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hence, liberalized access to the Croatian domestic market, caused by implementation of SAA, is increasing competitive pressure on the domestic market.
Stoga liberalizacija pristupa hrvatskom domaćem tržištu, uzrokovana primjenom SSP-a, povećava konkurentski pritisak na domaćem tržištu.
EU enlargement and the establishment of a free trade zone are increasing competitive pressures in the most important markets for Croatian producers (domestic market and the EU market), so in the short run significant adjustment costs are to be expected.
Proširenje EU i uspostava zone slobodne trgovine pojačavaju konkurentski pritisak na najvažnijim tržištima za proizvođače iz Hrvatske (domaće tržište i tržište EU), pa se u kratkom roku mogu očekivati znatni troškovi prilagodbe.
The results of the sector-specific analysis show that the obstacle to keeping up exports to the (enlarged) EU is production (and export) structure, and not the integration process as such.
Rezultati sektorske analize pokazuju da je glavna prepreka za održanje (i povećanje) izvoza u (proširenu) Uniju proizvodna (i izvozna) struktura, a ne sam integracijski proces.
Restructuring is transition-related and should create conditions for sustainable growth.
Restrukturiranje je povezano s tranzicijom, te bi trebalo stvoriti uvjete za održivi razvoj.
Also, the adjustment costs can be regarded as a preparation for inclusion into full membership, as building Croatia's capacity to cope with the competitive pressures of the internal market.
Troškovi prilagodbe mogu se smatrati pripremama za uključivanje u punopravno članstvo povećanjem sposobnosti za suočavanje s konkurentskim pritiskom na tržištu EU.
This requires that the underlying economic environment is favorable and that the Croatian economy has flexibility and a sufficient level of human and physical capital, including infrastructure.
To zahtijeva postojanje djelotvornoga tržišnoga gospodarstva s dovoljnim stupnjem makroekonomske stabilnosti koji omogućuje donošenje odluka u stabilnim uvjetima, s mogućnošću realnog predviđanja te s mogućnošću da gospodarstvo raspolaže dostatnim ljudskim i fizičkim kapitalom, uključujući infrastrukturu.
In their absence, competitive pressures are likely to be considered too intense by some groups of society (which are likely to be affected by adjustment costs) and there might be a call for protective measures, which, if implemented, would undermine the single market.
Ako oni izostanu, konkurencijski bi se pritisak mogao smatrati prejakim u nekim dijelovima društva (koji će se suočiti s troškovima prilagodbe), što bi moglo zahtijevati zaštitne mjere.
This could be seen from the EU side as a deficiency in meeting the second economic membership criteria, so such issues should be dealt with in the short run.
Takve bi mjere, ako budu provedene, mogle ugroziti jedinstveno tržište, zbog čega bi EU mogao zauzeti stajalište da je provedba zaštitnih mjera pokazatelj nemogućnosti ispunjavanja drugoga ekonomskog kriterija za članstvo.
A change of perception of the domestic (EU) product also intensifies this effect, so in the longer run can make it more difficult to sell on the EU market.
Promjena percepcije domaćeg (EU) proizvoda također pojačava taj učinak, pa bi u duljem roku moglo biti još teže prodavati robu na tržištu EU.
On the other hand, the potential for exploiting the gains of integration (within the EU, e.g. for members, and towards the EU - e.g. for third countries) should increase over time.
Suprotno tome, potencijal za iskorištavanje pozitivnih učinaka integracije (unutar EU, tj. za članice, te prema EU, tj. za treće zemlje) trebao bi s vremenom rasti.
Whether this potential will actually be exploited depends on the capacity of firms and domestic institutions in the individual state and hence its own growth prospects.
Hoće li se taj potencijal zaista i iskoristiti, ovisi o sposobnosti društava i domaćih institucija u svakoj pojedinoj državi, tj. o vlastitim perspektivama za rast.
For a small and open economy (such as Croatia) gradual integration with a developed, neighboring and big economy (implementation of the SAA), creates the potential for exploiting the positive effects of such arrangement (Schiff and Winters, 1998).
Za malo i otvoreno gospodarstvo kao što je hrvatsko integracija s razvijenim, susjednim i velikim gospodarstvom (provedbom SSP-a) stvara potencijal za iskorištavanje pozitivnih učinaka takvog aranžmana (više o tome vidjeti Schiff i Winters, 1998).
The potential for exploiting these positive effects of integration grows with the size of the integration.
Potencijal za iskorištavanje pozitivnih učinaka integracije raste s njezinom veličinom.
Hence, such a potential is estimated to be greater towards the enlarged EU than the potential estimated towards the EU-15 and CEFTA separately (more about this see Kersan-Skabić, 2001; Boromisa, 2004b).
Stoga je potencijal za iskorištavanje pozitivnih učinaka integracije veći prema EU-25 nego prema EU-15 i prema CEFTA-i posebno (više o tome vidjeti Kersan-Škabić, 2001; Boromisa, 2004b).
Regional economic integration (with EU, CEFTA, Western Balkans) and enhanced cooperation with Mediterranean countries and CIS can help to make the adjustment costs tolerable and thus facilitate integration into the EU market (through re-directing some exports to these markets).
Regionalna ekonomska integracija (s EU, CEFTA-om na zapadnome Balkanu) i pojačana suradnja s mediteranskim državama i ZNDom može pomoći u podnošenju troškova prilagodbe i pridonijeti integraciji u jedinstveno tržište.
However, this should be regarded as an accompanying measure.
Ipak, to bi se moralo smatrati pratećim mjerama.
Integration into the EU is, due its size, level of development, geographic position and already established economic links with Croatia, economically the best option.
Integracija u Uniju, zbog njezine veličine, razine razvoja, zemljopisnog položaja i postignutih ekonomskih veza s Hrvatskom, ekonomski je najbolja opcija.
Next round(s) of enlargement
Idući krug(ovi) proširenja
Croatia is likely to start accession negotiations in 2005, and will probably meet membership criteria to be included in the second round of Eastern enlargement.
Hrvatska će vjerojatno započeti pregovore o članstvu 2005. godine i ispuniti kriterije kako bi mogla postati punopravnom članicom u drugom krugu proširenja na istok.
But it is not yet defined when this round will take place and which countries will be included.
Međutim, još nije određeno kad će do tog kruga doći i koje će države biti uključene.
It invited Commission to prepare necessary framework proposals with a view to opening negotiations on 3 October 2005 (European Council 2004b).
Stoga je pozvalo Komisiju da predloži opći progovarački okvir, uz pretpostavku otvaranja pregovora 3. listopada 2005.
Experience from the first round of Eastern enlargement shows that a later opening of negotiations does not necessarily mean later membership (e.g. Slovakia, Lithuania, Latvia).
Iskustvo prvog kruga proširenja pokazuje da kasnije otvaranje pregovora ne znači nužno i kasnije uključivanje u članstvo (npr. Slovačka, Latvija, Litva).
The next round(s) of the Eastern enlargement will be smaller than the current expansion.
Idući krug(ovi) proširenja na istok bit će manji od prvoga.
The sheer size of the last round of enlargement, as compared with that in which Croatia is likely to be included, shows that the EU will have much more capacity and experience to monitor progress than it had in the previous enlargement round.
Puka veličina zadnjeg kruga proširenja u usporedbi s onim u koji će biti uključena Hrvatska pokazuje da će EU imati više iskustva i kapaciteta za praćenje napretka nego što je imala u prethodnom krugu proširenja.
CASE OF CROATIA: WHAT SCENARIO FOR THE FUTURE?
HRVATSKA: KOJI ĆE SE SCENARIJ OSTVARITI?
Based on the extent to the commitment to Europe and on EU political will, four alternative scenarios for the future integration process, labeled as progression, regression, compression and secession could be envisaged (Table 5).
Na temelju stupnja predanosti Europi i političke volje EU razmatramo četiri scenarija integracije, koji su varijacije već spomenutog scenarija odgođenog članstva (tabl.
The progression scenario is based on the presumption that the EU accepts (i.e. all member states ratify) the constitution and vigorously supports the integration process.
Scenarij napretka osniva se na pretpostavci da će EU prihvatiti Ustav (tj. da će ga ratificirati sve članice) te snažno podržati proces integracije.
The focus is shifted from regionalism and blocks, so the SAP is individualized.
Fokus se premješta s regionalizma, pa se proces stabilizacije i pridruživanja individualizira.
Croatia's institutional capacity is created and remaining difficulties are dealt with.
Institucionalna je sposobnost Hrvatske razvijena i preostale su poteškoće riješene.
In the regression scenario a consensus around greater Europeanization is found, but negotiations falter.
Uzmak znači da je u Hrvatskoj postignut konsenzus o većoj europeizaciji, ali pregovori zapinju.
There is little support for radical opening up of the EU.
EU nema političke volje za radikalno otvaranje.
By deciding to convene a bilateral intergovernmental conference with Croatia early in 2005 in order to begin negotiations, the European Council confirmed the principle of eligibility for all European democracies (European Council, 2004a).
Najavljujući sazivanje bilateralne međuvladine konferencije s Hrvatskom na početku 2005. kako bi započeli pregovori, Europsko je vijeće potvrdilo načelo prihvatljivosti svih europskih demokracija (European Council, 2004a).
This can be regarded as indicating a high level of EU political will, so the progression scenario is possible if Croatia does its part. The progression scenario is not the same as the fast inclusion scenario, which we mentioned earlier, arguing that it is not very likely.
To se može smatrati pokazateljem visoke razine političke volje u EU, tj. govori da je scenarij napretka moguć ako Hrvatska obavi svoj dio reformi.
Progression denotes the fastest possible, but it does not really mean fast (short run) membership in the EU.
Takav scenarij, međutim, ne podrazumijeva brzo uključivanje u članstvo, za što smo već naveli da nije vjerojatno.
Lots of reforms in Croatia, including not popular ones, are labeled “European”.
Mnoge reforme u Hrvatskoj, uključujući i nepopularne, prozvane su “europskima”.
So perception is that Croatia is doing its best, but the EU is just not willing to accept us.
Time se stvara dojam da Hrvatska čini sve što je moguće, ali da je EU ne želi prihvatiti.
Such a perception, coupled with the lack of a clear date of accession might slow down reform implementation, in spite of the formal consensus around greater Europeanisation.
Takav dojam, uz nedefinirani datum pristupanja, može usporiti provedbu reformi, usprkos postizanju konsenzusa o većoj europeizaciji.
This simplified analysis of the complex process of the EU integration (which therefore should be viewed as tentative exercise) illustrates that it is quite simple to get from progression to secession.
Ta jednostavna analiza zamršenog procesa integracije EU pokazuje da je lako skrenuti put sa scenarija napretka na scenarij odcjepljenja.
The path from progression to secession is highly dependent on information strategy and perception of the process of European integration.
Taj put uvelike ovisi o informacijskoj strategiji i percepciji procesa europske integracije.
Simplified domestic policy will play a crucial role in the process of integration.
Pojednostavnjeno, u procesu integracije bit će ključne domaće politike.
Labeling unpopular reforms as European, which is not always the truth, and simultaneously announcing EU membership as a Croatian “strategic goal” gives confusing signals.
Označavanje nepopularnih reformi europskima, što nije uvijek točno, uz istodobno članstvo u EU kao strateški cilj Hrvatske, daje zbunjujuće signale.
Why should Croatia want to be included into the EU while it creates costs?
Zašto bi Hrvatska željela postati članicom kad to stvara troškove?
What is in it for Croatia, and when will the integration process bring some benefits?
Što to donosi Hrvatskoj, i kada će integracija dati neke koristi?
But it is politically easier to say that Croatia needs them because the EU asked for them (or IMF, World Bank and other “bad guys”).
Međutim, politički je lakše reći da Hrvatska nešto provodi jer je to tražio EU (ili MMF, ili Svjetska banka).
Still, it should be estimated how much membership can cost, and which sequencing of reforms is needed.
Ipak, mora se procijeniti koliko članstvo u EU može koštati i kojim se redoslijedom moraju provoditi reforme.
Croatia should know its negotiating position - if EU membership is a Croatian strategic goal, is there anything to negotiate?
Hrvatska mora utvrditi svoje pregovaračke položaje - ako je članstvo u EU strateški cilj, o čemu se uopće pregovara?
Also, it should be clear what price Croatia is ready to pay for full membership (which could be distant).
Ujedno, mora biti jasno koju je cijenu Hrvatska spremna platiti za punopravno članstvo (koje može bit daleko).
The issues already raised include agriculture, fisheries and eco-zones.
Ta su pitanja već otvorena na primjerima poljoprivrede (pri pregovorima o Protokolu 7) i ekološko-ribolovne zone.
The border with Slovenia has been recently mentioned (especially before the Slovenian elections) in the context of Slovenian support for Croatia's integration into the EU.
Nedavno je bila spominjana granica sa Slovenijom (osobito prije izbora u Sloveniji) u kontekstu slovenske potpore hrvatskoj kandidaturi.
In the future new issues can arise, such as national treatment in public procurement and granting concessions (e.g. water but perhaps also gas and oil once Croatian oil company INA is privatised more than 50%, which should be, according to the INA Privatisation Act, upon accession to the EU).
Nova bi se pitanja, kao što su nacionalni tretman pri javnoj nabavi, dodjela koncesija (npr. za iskorištavanje izvora vode, ali i plina i nafte kad se INA privatizira više od 50%, što bi se, prema Zakonu o privatizaciji INA-e trebalo dogoditi nakon pristupanja EU) mogla otvoriti u naprednijoj fazi integracija.
Hence, although full membership is according to the so-far available analyses economically the best option, Croatia should be open for “virtual membership” possibilities, such as political integration, economic integration and decision shaping without full membership.
Dakle, iako je na temelju provedenih analiza punopravno članstvo ekonomski najbolja opcija, Hrvatska bi trebala biti otvorena za mogućnosti “virtualnog članstva” kao što je politička integracija, ekonomska integracija i sudjelovanje u usmjeravanju odluka bez punopravnog članstva.
Some of the models and sectors for possible economic integration and institutional cooperation with the EU are given in Box 1.
Neki modeli i sektori za moguću ekonomsku integraciju i institucionalnu suradnju predočeni su u okviru 1.
As Box 1 shows, there are various options and their combinations for participating in the EU.
Kao što se iz okvira 1. vidi, postoje različite mogućnosti i njihove kombinacije za sudjelovanje u EU.
The benefits of virtual membership include various sequencings of reforms.
Koristi od virtualnog članstva uključuju i različit redoslijed reformi.
However, this implies that sufficient analyses exist, so the best option can be chosen.
Ipak, to podrazumijeva postojanje temeljitih analiza kako bi se mogla izabrati najbolja opcija.
Also, for a small country, virtual membership decreases costs, especially these in limited human capital.
Također, za malu državu virtualno članstvo znači i niže troškove, osobito one ograničenoga ljudskog kapitala.
For instance, full euroisation would mean fully taking part in the euro area, but with no seat on the Governing Council of the European Central Bank; and possibility for limited minting of euro coins (like the Monaco euro).
Primjerice, puna eurizacija mogla bi značiti sudjelovanje u zoni eura, mogućnost ograničenog kovanja kovanica eura (kao npr. Monako euri), ali bez mjesta u Upravnom vijeću Europske središnje banke.
CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS
ZAKLJUČCI I PREPORUKE
After the last enlargement, the EU is for a small and neighboring country, such as Croatia, even more important than before.
Nakon posljednjeg kruga proširenja EU je za malu i susjednu državu kao što je Hrvatska još značajniji nego prije.
The importance of other regional integrations has decreased.
Važnost ostalih regionalnih integracija smanjila se.
Therefore, full EU membership is probably the best long-term solution.
Stoga je punopravno članstvo vjerojatno najbolje dugoročno rješenje.
The time horizon of inclusion into the EU does matter.
Stoga se moraju razmotriti alternativne opcije za razdoblje prije punopravnog članstva.
Hence, alternative options should be considered for the “pre-in” phase.
Proširenje EU potaknut će regionalnu integraciju i u susjednim regijama.
Also, declaring full membership as a strategic goal and ultimate objective can jeopardize the Croatian negotiating position and open space for increased pressure from some member states.
Ujedno, deklariranje punopravnog članstva kao strateškog cilja i krajnje svrhe može ugroziti hrvatski pregovarački položaj te otvoriti prostor za pojačani pritisak iz nekih država članica.
The decision should be made: is there anything “more strategic” than the EU (such as fisheries and oil in Norway) and how much are we ready to pay for EU membership without knowing its timeframe?
Treba se odlučiti postoji li nešto “strateškije” od članstva (kao ribarstvo i nafta u Norveškoj) i na što je Hrvatska spremna pristati u pregovorima, ne znajući kad će postići punopravno članstvo.
Hence, to strengthen Croatia's negotiating position alternative, “virtual” membership options should be taken into consideration, such as participation in the internal market (such as European Economic Area - EEA membership, like Norway, Iceland, Switzerland) and following the work of the EU institutions as active observers.
Stoga, da bi se ojačao pregovarački položaj Hrvatske, moraju se uzeti u obzir alternativne mogućnosti virtualnog članstva, kao što je sudjelovanje u jedinstvenom tržištu (poput država Europskoga gospodarskog prostora - Norveške, Islanda, Švicarske) i praćenje rada institucija EU u svojstvu aktivnog promatrača.
Virtual membership options might be in the short run economically more viable than fast full membership.xxiv
Oblici virtualnog članstva u kratkom bi roku mogli biti ekonomski održiviji od brzoga punopravnog članstva.xxiv
Raising the public awareness that there is a life outside the EU and that reforms are needed for successful transition and not because of the EU might help in keeping the pace of reforms and enable the meeting of membership criteria.
Uvjeravanje javnosti da ima života i izvan EU te da su reforme potrebne za uspješnu tranziciju, a ne radi ulaska u EU, moglo bi pomoći u održavanju brzine reformi i omogućiti ispunjavanje kriterija za članstvo.
Meeting the membership criteria should be regarded as Europeanisation, and hence as a goal and not condition.xxv
Ispunjavanje uvjeta za članstvo treba se smatrati europeizacijom, te stoga ciljem, a ne uvjetom.xxv
The impact of economic integration into the enlarged EU (thorough implementation of SAA) is expected to be greater than the impact of integration into the EU-15.
Očekivani ekonomski učinak integracije u EU-25 (primjenom SSP-a) veći je od učinka integracije u EU-15.
For the potential for exploiting the positive effects of simplified access to a large market grows with the growth of the market.
Naime, potencijal za ispunjavanje pozitivnih učinaka jednostavnijeg pristupa tržištu raste s njegovom veličinom.
This potential is greater in new members than in the EU15.
Potencijal je veći u novim članicama nego u EU15.
However, the possibilities for exploiting this potential by Croatian producers are limited by production structure and adaptability of firms (i.e. by the ability to fulfil the second economic membership criterion).
Ipak, mogućnost za iskorištavanje tog potencijala ograničena je proizvodnom strukturom i prilagodljivosti proizvođača iz Hrvatske (tj. sposobnošću za ispunjavanje drugog kriterija za članstvo).
In order to exploit the positive effects of integration, reforms are needed.
Kako bi se iskoristili pozitivni učinci integracije, potrebne su reforme.
The reforms require the toleration of significant adjustment costs, especially in the short run.
Te reforme podrazumijevaju znatne troškove prilagodbe, osobito u kratkom roku.
The enlargement intensifies this effect, so SAA implementation coupled with the impact of enlargement increases the pressure for reforms.
Proširenje intenzivira taj učinak, pa provedba SSP-a uz proširenje EU pojačava pritisak za reforme.
Reforms are transition-related, and their result should bring benefits (enable sustainable growth).
Reforme su vezane za tranziciju, i kao rezultat bi trebale donijeti koristi (omogućiti održivi razvoj).
These reforms would have been needed even if the EU had not enlarged, and if the Croatia had not signed the SAA.
Te bi reforme bile potrebne i da se EU nije proširio i da nije potpisan SSP.
Enlargement and establishment of a free trade zone hence highlight the need for reforms and might speed them up.
Dakle, proširenje i uspostava zone slobodne trgovine naglašavaju potrebu za reformama i mogu ih ubrzati.
In this context, the enlargement and the implementation of SAA can be regarded as beneficial processes for the Croatian economy, in spite of the fact that they create adjustment costs.
U tom se smislu proširenje i provedba SSP-a mogu smatrati korisnima za gospodarstvo Hrvatske, usprkos činjenici da stvaraju troškove prilagodbe.
Hence, recommendations can be summarized as follows:
Stoga se može preporučiti sljedeće.
• examine the time frame for integration, i.e. how fast is it possible?
• Razmotriti rok u kojemu će Hrvatska postati punopravna članica, tj. utvrditi koliko je brzo to moguće postići.
• identify alternative options for integration in the “pre-in” phase;
• Identificirati alternativne opcije za sudjelovanje u integraciji prije punopravnog članstva.
• define any strategic interests there might be that are unconnected with membership in the EU;
• Definirati druge strateške interese uz članstvo u EU i odgovarajuće pregovaračke položaje.
• in sequencing reforms consider the possible timeframe for EU membership;
• Pri definiranju redoslijeda reformi razmotriti mogući rok uključivanja u EU.
• raise public awareness that some of the EU-related reforms are also transition-related (i.e. necessary anyway) and that by entering the EU reforms (and related costs) do not stop.
• Informirati javnost da su neke od reformi EU vezane za tranziciju (tj. u svakom su slučaju nužne) i da uključivanjem u EU potrebe za reformama (i prihvaćanjem troškova prilagodbi) ne prestaju.
i The first round of Eastern enlargement in this paper denotes the enlargement process that includes 10 countries of Central and Eastern Europe as well as Cyprus and Malta.
i U ovom radu prvi krug proširenja označava proces uključivanja deset država srednje i istočne Europe te Cipar i Maltu u punopravno članstvo EU.
This means that Romania and Bulgaria are, in line with conclusions of the Salonika European Council (2003) regarded as the part of the same round of enlargement.
To znači da se Rumunjska i Bugarska, u skladu sa zaključcima Europskog vijeća u Solunu (Salonika European Council, 2003), smatraju dijelom tog kruga proširenja.
ii Interim Agreement enables the application of the provisions of the Stabilization and Association Agreement (SAA) that are under the competence of the Community (such as establishment of a free trade zone).
ii Privremeni sporazum omogućuje primjenu onih odredaba Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) koje su u ovlasti Zajednice (npr. uspostava zone slobodne trgovine).
This enables gradual integration towards the EU in the period before ratification process is finalized.
To omogućuje postupnu integraciju u EU do dovršetka postupka ratifikacije SSP-a.
iii More about membership criteria, see Boromisa (2004a:169-173).
iii Više o kriterijima za članstvo vidjeti Boromisa (2004a:162-163).