natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the vocational sector, more than 6% of 18-34 year olds with an initial vocational education and training qualification should have had a study or training period abroad by 2020.
U strukovnom sektoru, više od 6 % osoba u dobi između 18 i 34 godine s početnim strukovnim osposobljavanjem i kvalifikacijama stručnog osposobljavanja trebalo bi provesti jedno razdoblje studija ili osposobljavanja u inozemstvu do 2020.
Why do we need a new EU approach to education and training?
Zašto nam je potreban novi pristup obrazovanju i osposobljavanju u EU-u?
The world has changed considerably since the existing programmes were created.
Svijet se znatno promijenio otkada su razvijeni postojeći programi.
The EU is in the process of recovering from one of the most tumultuous economic periods of our time.
EU je u postupku oporavka od jedne od najturbulentnijih gospodarskih razdoblja našeg vremena.
Almost 6 million young people are unemployed in the EU, yet 36% of employers have difficulty finding people with the skills they need.
Gotovo 6 milijuna mladih nezaposleni su u EU-u dok 36 % poslodavaca imaju poteškoće u pronalaženju osoba s vještinama koje su im potrebne.
The skills gap in Europe is alarming, with nearly 20% of 15 year olds lacking sufficient skills in reading and 73 million adults with low (or no) education qualifications.
Razlika u vještinama u Europi alarmantne su, gotovo 20 % petnaestogodišnjaka nema dostatne vještine čitanja, a 73 milijuna odraslih imaju niske (ili nikakve) kvalifikacije.
The European job market is also changing.
Europsko tržište rada također se mijenja.
The number of jobs requiring high skills is growing while the number of low-skilled jobs is decreasing.
Broj poslova za koje je potreban visoki stupanj stručnosti raste, dok broj poslova za koje je potrebna niska stručna sprema opada.
It is estimated that by 2020 nearly 35% of all jobs will require high skills (equivalent to degree-level qualifications).
Procjenjuje se da će do 2020. za gotovo 35 % svih poslova biti potreban visoki stupanj stručnosti (jednak sveučilišnim kvalifikacijama).
One of the headline targets in the Europe 2020 strategy is to raise higher education attainment to 40% (from nearly 36% now) among the young adult population.
Jedan je od glavnih ciljeva nove strategije Europa 2020. podići udio visokoškolskog obrazovanja na 40 % (sa sadašnjih gotovo 36 %) među mladim stanovništvom.
Erasmus+ can contribute by helping people to enrich their skills through studying and training abroad and by helping education and training institutions to innovate and modernise.
Erasmus+ može pridonijeti obogaćenju vještina kroz studij i osposobljavanje u inozemstvu te pomažući obrazovnim ustanovama i ustanovama za osposobljavanje da se moderniziraju.
Another key educational target is to reduce the share of early school leavers from the current 12.7% to less than 10%.
Još je jedan ključni obrazovni cilj smanjiti udio osoba koje rano napuste školu sa sadašnjih 12,7 % na manje od 10 %.
Cooperation and partnerships with enterprise can also bridge the skills gap by making sure that curricula are relevant.
Suradnja i partnerstvo s poduzećima može također premostiti razlike u vještinama ističući važnost nastavnih planova.
The new programme will therefore promote cross-sectoral partnerships focused on this issue.
Novi program ujedno će promicati međusektorska partnerstva koja će se usredotočiti na taj problem.
What will happen under the new programme in adult education?
Što će se dogoditi s obrazovanjem odraslih u okviru novog programa?
The individual mobility of adult learners will no longer be supported, other than as part of a strategic partnership.
Pojedinačna mobilnost odraslih učenika više se neće podupirati osim ako se ne odvija u sklopu strateškog partnerstva.
Teachers and staff involved in adult education, however, will continue to benefit through individual cross-border learning experiences (both short- and long-term).
Učitelji i osoblje uključeno u obrazovanje odraslih i dalje će imati korist zahvaljujući pojedinačnim iskustvima prekograničnog učenja (kratkoročno i dugoročno).
The three current staff mobility actions (in-service training, assistantships and visits & exchanges) will be amalgamated into one action.
Tri postojeće aktivnosti mobilnosti (osposobljavanje uz rad, asistentska mjesta te posjeti i razmjene) spojit će se u jednu aktivnost.
Strategic partnerships will contribute to the modernisation of organisations in adult education.
Strateška partnerstva pridonijet će modernizaciji organizacija za obrazovanje odraslih.
A new Electronic Platform for Adult Learning in Europe (EPALE) will also be launched.
Pokrenut će se nova Elektronska platforma za učenje odraslih u Europi (EPALE)
What is the new Open Access requirement?
Što je novi zahtjev za otvoreni pristup?
The Open Access requirement will ensure that all educational materials produced with funding from Erasmus+ are freely accessible to all, based on the principle that anything paid for with public money should benefit the public.
Zahtjev za otvoreni pristup osigurat će da su materijali za obrazovanje proizvedeni sredstvima iz programa Erasmus+ dostupni svima na temelju načela da sve što je plaćeno javnim sredstvima mora donositi korist javnosti.
Whenever an Erasmus+ beneficiary produces educational materials they will have to make them available to the public through the use of Open Licences and via Open Educational Resources (OER).
Kad god korisnik programa Erasmus+ proizvede materijale za učenje mora ih učiniti dostupnima javnosti upotrebom Otvorenih licenca i putem Otvorenih obrazovnih resursa (OER)
Which countries can participate in Erasmus+?
Koje zemlje mogu sudjelovati u programu Erasmus+?
The EU Member States
Države članice EU-a.
Acceding countries, candidate countries and potential candidates benefiting from a pre-accession strategy
Države pristupnice, države kandidatkinje i države potencijalne kandidatkinje u okviru pretpristupne strategije
European Free Trade Area (EFTA) countries that are party to the European Economic Area (EEA) Agreement
Države članice Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA) koje su potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom području (EGP);
The Swiss Confederation, provided it has signed a specific international agreement
Švicarska Konfederacija ako potpiše posebni međunarodni sporazum.
Countries covered by the European Neighbourhood Policy, where a bilateral agreement has been concluded.
Zemlje obuhvaćene Europskom politikom susjedstva koje su potpisale bilatrealni sporazum.
EU Member States are automatically Erasmus+ programme countries.
Države članice EU-a automatski su obuvaćene programom Erasmus+.
The other countries in the list above can become 'programme countries' subject to fulfilling specific administrative conditions and the setting up of a National Agency to manage the programme.
Ostale zemlje iz prethodno navedenog popisa mogu postati „programske zemlje” ako ispune određene administrativne uvjete i uspostave Nacionalnu agenciju koja će upravljati programom.
All other countries in the world are 'partner countries' and may participate in certain actions or according to specific conditions.
Sve ostale zemlje u svijetu su „partnerske zemlje” i mogu sudjelovati u određenim aktivnostima ili u skladu s posebnim uvjetima.
Key figures: Erasmus+ (2014-2020)
Ključne brojke: Erasmus+ (2014. – 2020.)
Overall budget
Ukupni proračun
€14.7 billion1
14,7 milijardi EUR1
Who benefits
Tko će imati korist
More than 4 million people
Više od 4 milijuna osoba
Higher education
Visoko obrazovanje
2 million students
2 milijuna studenata
Vocational education and training students, apprentices
Studenti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, vježbenici
650 000 students
650 000 studenata
Staff mobility
Osoblje uključeno u mobilnost
800 000 lecturers, teachers, trainers, education staff and youth workers
800 000 predavača, učitelja, instruktora, osoblja iz obrazovnih ustanova i mladih radnika
Volunteer and youth exchange schemes
Programi volontiranja i razmjene mladih
More than 500 000 young people
Više od 500 000 mladih osoba
Master's degree loan guarantee scheme
Program kreditnog jamstva za magistarske studije
200 000 students
200 000 studenata
Joint Master Degrees
Cjeloviti magistarski studij
More than 25 000 students
Više od 25 000 studenata
Strategic Partnerships
Strateška partnerstva
25 000 linking 125 000 schools, vocational education and training institutions, higher and adult education institutions, youth organisations and enterprises
25 000 strateških partnerstva povezuje 125 000 škola, ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, visokoškolske ustanove i ustanove za obrazovanje odraslih, organizacije za mlade i poduzeća
Knowledge Alliances
Savezi znanja
More than 150 set up by 1 500 higher education institutions and enterprises
Više od 150 saveza znanja koje je uspostavilo 1 500 visokoškolskih ustanova i poduzeća
Sector Skills Alliances
Savez za sektorske vještine
More than 150 set up by 2 000 vocational education and training providers and enterprises
Više od 150 saveza za sektorske vještine koje je uspostavilo 2 000 pružatelja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te poduzeća
Schools
Škole
More than 200 000 teachers collaborating on-line involving more than 100 000 schools through e-twinning
Više od 20 000 učitelja koji surađuju na mreži te uključuju više od 100 000 škola putem e-twinninga.
Additional funds will be allocated for funding the actions with third countries (partner countries), but the decision will probably be taken in 2014.
Dodatna sredstva dodijelit će se za financiranje aktivnosti s trećim zemljama (partnerskim zemljama), no odluka će se vjerojatno donijeti u 2014.
Brussels/Strasbourg, 19 November 2013
Brussels/Strasbourg, 19. studenoga 2013.
Creative Europe: Frequently Asked Questions
Kreativna Europa najčešća pitanja:
(see also IP/13/1114 )
(vidi također IP/13/1114 )
What is the Creative Europe programme?
Što je program Kreativna Europa?
Creative Europe is the new EU programme to support European cinema and the cultural and creative sectors, enabling them to increase their contribution to jobs and growth.
Kreativna Europa novi je program EU-a za potporu europskoj kinematografiji, kulturnim i kreativnim sektorima pomoću kojeg im se omogućuje da povećaju svoj doprinos zapošljavanju i rastu.
With a budget of €1.46 billion1 for 2014-2020, it will support tens of thousands of artists, cultural and audiovisual professionals and organisations in the performing arts, fine arts, publishing, film, TV, music, interdisciplinary arts, heritage, and the video games industry.
S proračunom od 1,46 milijardi EUR1 za razdoblje 2014. – 2020. programom će se pomoći desecima tisuća umjetnika, stručnjacima u području kulture i audiovizualnih djelatnosti te organizacijama u području izvedbene umjetnosti, likovne umjetnosti, izdavačke djelatnosti, filma, televizije, glazbe, interdisciplinarne umjetnosti, baštine kao i industriji video igrica.
The funding will allow them to operate across Europe, to reach new audiences and to develop the skills needed in the digital age.
Financijskim sredstvima omogućit će im se da posluju diljem Europe, steknu novu publiku te razviju vještine koje su potrebne u digitalnom dobu.
By helping European cultural works to reach audiences in other countries, the programme will also contribute to safeguarding cultural and linguistic diversity.
Pomaganjem europskim kulturnim djelatnostima da steknu publiku u drugim zemljama pridonijet će se zaštiti kulturne i jezične raznolikosti.
Why does Europe need a Creative Europe programme?
Zašto je Europi potreban program Kreativna Europa?
Culture plays a major role in the EU economy.
Kultura igra jako važnu ulogu u gospodarstvu EU-a.
Studies show that the cultural and creative sectors account for up to 4.5% of EU GDP and nearly 4% of employment (8.5 million jobs and many more if account is taken of their impact on other sectors).
Studije pokazuju da kulturni i kreativni sektori predstavljaju do 4,5 % BDP-a Europske unije te gotovo 4 % radnih mjesta (8,5 milijuna radnih mjesta i više ako se u obzir uzme njihov učinak na druge sektore).
Europe is the world leader in exports of creative industry products.
Europa je vodeća u svijetu po izvozu proizvoda kreativne industrije.
To retain this position, it needs to invest in the sectors' capacity to operate across borders.
Kako bi zadržala tu poziciju mora ulagati u sposobnost sektora da posluje prekogranično.
Creative Europe responds to this need and will target investment where the impact will be greatest.
Programom Kreativna Europa odgovara se na te potrebe te se ulaganja usmjeravaju tamo gdje je učinak najveći.
The new programme takes account of the challenges created by globalisation and digital technologies, which are changing the ways cultural works are made, distributed and accessed, as well as transforming business models and revenue streams.
Novim se programom uzimaju u obzir izazovi koje je donijela globalizacija i digitalne tehnologije s pomoću kojih se mijenjaju načini stvaranja, distribucije i ocjene kulturnih djela, kao i poslovni modeli i izvori prihoda.
These developments also create opportunities for the cultural and creative sectors.
Tim se razvojima stvaraju i prilike za kulturni i kreativni sektor.
The programme seeks to help them seize these opportunities, so that they benefit from the digital shift and create more jobs and international careers.
U okviru programa sektorima se pokušava pomoći da iskoriste takve prilike kako bi mogli profitirati od prelaska na digitalne medije te stvarati međunarodne karijere i više radnih mjesta.
Which countries can apply for funding from Creative Europe?
Koje se zemlje mogu prijaviti za financiranje u okviru programa Kreativna Europa?
Creative Europe will be open to the 28 Member States, and, so long as they fulfil specific conditions, to the European Free Trade Association countries (Iceland, Liechtenstein, Norway and Switzerland), to EU candidate and potential candidate countries (Montenegro, Serbia, the former Yugoslav Republic of Macedonia, Turkey, Albania, Bosnia and Herzegovina, Kosovo) and to neighbourhood countries (Armenia, Azerbaijan, Belarus, Georgia, Moldova, Ukraine, Algeria, Egypt, Morocco, Tunisia, Jordan, Lebanon, Libya, Palestine, Syria and Israel).
Program Kreativna Europa bit će otvoren za svih 28 država članica, za zemlje Europske udruge slobodne trgovine (Island, Lihtenštajn, Norveška i Švicarska) ako budu ispunjivale posebne uvjete, za države kandidatkinje i potencijalne države kandidatkinje EU-a (Crna Gora, Srbija, bivša jugoslovenska republika Makedoniju, Turska, Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo) te za susjedne zemlje (Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Moldova, Ukrajina, Alžir, Egipat, Maroko, Tunis, Jordan, Libanon, Libija, Palestina, Sirija i Izrael).
Non-EU countries have to pay an 'entry ticket' to participate in the programme.
Zemlje izvan EU-a moraju platiti „ulaznicu” za sudjelovanje u programu.
The cost is based on the size of their GDP (Gross Domestic Product) in relation to the budget of the programme
Cijena će se utvrditi na temelju njihovog BDP-a (bruto domaći proizvod) u odnosu na proračun programa.
Can individuals apply for funding?
Mogu li se pojedinci prijaviti za financiranje?
Creative Europe will not be open to applications from individuals, but around 250 000 individual artists and cultural and audiovisual professionals will receive funding through projects submitted by cultural organisations.
Program Kreativna Europa neće biti otvoren za pojedince, ali oko 250 000 umjetnika i stručnjaka iz područja kulture i audiovizualnih djelatnosti primit će financijska sredstva u okviru projekata koji su predale kulturne organizacije.
This is a much more cost-effective way to achieve results and a lasting impact.
To je s financijskog stajališta puno učinkovitiji način postizanja rezultata i ostvarivanja dugoročnog učinka.
The Commission estimates that millions of people will be reached directly or indirectly through the projects supported by Creative Europe.
Komisija procjenjuje da će milijuni ljudi biti izravno ili neizravno uključeni u projekte u okviru programa Kreativna Europa.
What will Creative Europe exactly support?
Što će se programom Kreativna Europa točno podupirati?
Virtually all of the projects receiving support will have a cross-border dimension.
Gotovo svi projekti koji primaju pomoć imat će prekograničnu dimenziju.
Most of the budget will be used to provide grants to individual projects.
Većina proračuna služit će za dodjelu bespovratnih sredstava pojedinim projektima.
However, the programme will also support initiatives pursuing similar objectives such as European Capitals of Culture, the European Heritage Label, the European Heritage Days and five European Union prizes (EU Prize for Cultural Heritage/Europa Nostra Awards, EU Prize for Contemporary Architecture, EU Prize for Literature, European Border Breakers Awards, and EU Prix MEDIA).
Međutim, u okviru programa podržat će se inicijative jednakih ciljeva kao što su Europska prijestolnica kulture, Europska oznaka baštine, Dani europske baštine i pet europskih nagrada (nagrada Europske unije za kulturnu baštinu/nagrade Europa Nostra, nagrada Europske unije za suvremenu arhitekturu, nagrada Europske unije za književnost, European Border Breakers Awards i nagrada Europske unije Prix MEDIA).
What challenges is the programme tackling?
S kojim se izazovima program suočava?
The cultural and creative sectors do not currently make the most of the Single Market.
Kulturni i kreativni sektor u ovom trenutku ne iskorištavaju dovoljno jedinstveno tržište.
One of the biggest challenges that the sector faces is market fragmentation, linked to different cultural traditions and languages: the European Union has 24 official languages, 3 alphabets and approximately 60 officially recognised regional and minority languages.
Jedan od najvećih izazova s kojim se sektor suočava je rascjepkanost tržišta koja je povezana s različitim kulturnim tradicijama i jezicima: u Europskoj uniji postoje 24 službena jezika, 3 pisma i gotovo 60 službeno priznatih regionalnih jezika i jezika manjina.
This diversity is part of Europe's rich tapestry but it hinders efforts by authors to reach readers in other countries, for cinema or theatre goers to see foreign works, and for musicians to reach new listeners.
Ova je raznolikost dio europskog bogatstva, ali sprečava autore da oslove čitatelje u drugim zemljama, posjetitelje kazališta i kina da pogledaju strane radove te glazbenike da osvoje nove slušatelje.
A Eurobarometer survey last month (IP/13/1023 ) has shown that only 13% of Europeans go to a concert by artists from another European country, and only 4% see a theatre performance from another European country.
U istraživanju Eurobarometra od prošlog mjeseca (IP/13/1023 ) vidljivo je da samo 13 % Europljana posjećuje koncert umjetnika iz druge europske zemlje, a samo 4 % pogleda kazališnu predstavu druge europske zemlje.
A stronger focus on support for audience building and on the sectors' capacity to interact with audiences, for example through media literacy initiatives or new interactive online tools, has the potential to open up more non-national works to the public.
Bolja usredotočenost na stvaranje publike i sposobnost sektora da surađuje s publikom, na primjer s pomoću inicijativa za medijsku pismenost ili novih interaktivnih alata na internetu, može pridonijeti upoznavanju javnosti sa stranim radovima.
How will Creative Europe differ from the current Culture, MEDIA and MEDIA Mundus programmes?
Kako će se program Kreativna Europa razlikovati od trenutačnih programa Kultura, MEDIA i MEDIA Mundus?
Will these names disappear?
Hoće li ova imena nestati?
Creative Europe will combine the current separate support mechanisms for the culture and audiovisual sectors in Europe in a one-stop shop open to all the cultural and creative sectors.
Programom Kreativna Europa spojit će se trenutačni mehanizmi potpore u sektoru kulture i audiovizualnih djelatnosti u Europi u jedinstveno mjesto otvoreno za sve kulturne i kreativne sektore.
However, it will continue to address the particular needs of the audiovisual industry and the other cultural and creative sectors through its specific Culture and MEDIA sub-programmes.
Međutim, i dalje će se baviti posebnim potrebama audiovizualne industrije i drugim kulturnim i kreativnim sektorima s pomoću posebnih potprograma Kultura i MEDIA.
These will build on the success of the current Culture and MEDIA programmes and will be adapted to future challenges.
Oni će graditi na uspjehu trenutačnih programa Kultura i MEDIA te će biti prilagođeni budućim izazovima.
MEDIA Mundus, which supports cooperation between European and international professionals and the international distribution of European films, will be integrated into the MEDIA sub-programme.
Program MEDIA Mundus, kojim se podržava suradnja između europskih i međunarodnih stručnjaka te međunarodna distribucija europskog filma, bit će integriran u potprogram MEDIA.
A single framework programme will maximise synergies between the different sectors and increase efficiency gains.
Jedinstvenim okvirnim programom poboljšat će se sinergija među različitim sektorima te će se povećati učinkovitost.
The cross-sectoral strand will also provide support for studies, analysis and better data collection to improve the evidence-base for policy-making, funding for experimental projects to encourage cooperation between the audiovisual and other cultural and creative sectors, and funding for the Creative Europe Desks which provide assistance to applicants.
Međusektorskim programom pružit će se potpora studijama, analizama i boljem prikupljanju podataka kako bi se poboljšala empirijska osnova za kreiranje politika, sredstva za eksperimentalne projekte radi poticanja suradnje između audiovizualnih i drugih kulturnih i kreativnih sektora te sredstva za deskove programa Kreativna Europa kojima se pruža pomoć podnositeljima zahtjeva.
How will Creative Europe be managed?
Kako će se upravljati programom Kreativna Europa?
Creative Europe will be a simpler, easily recognisable and accessible gateway for European cultural and creative professionals, regardless of their artistic discipline and it will offer support for international activities within and outside the EU.
Program Kreativna Europa bit će jednostavna, prepoznatljiva platforma dostupna zaposlenima u kulturnim i kreativnim sektorima, neovisno o njihovoj umjetničkoj disciplini, kojom će se omogućiti međunarodne aktivnosti unutar Unije i izvan nje.
The current system of management, through the Education, Culture and Audiovisual Executive Agency, will continue.
Nastavit će se trenutačan sustav upravljanja u okviru Izvršne agencije za obrazovanje, audiovizualnu djelatnost i kulturu.
This is an updated version of MEMO/13/878 - available in all languages
This is an updated version of MEMO/13/878 - available in all languages
Refocusing EU Cohesion Policy for Maximum Impact on Growth and Jobs: The Reform in 10 points
Preusmjerivanje kohezijske politike EU-a za postizanje maksimalnog učinka na rast i zapošljavanje: reforma u 10 točaka
Under the EU's 2014-2020 budget, Cohesion Policy will invest €325 billion in Europe's Member States, their regions and cities to deliver the EU-wide goals of growth and jobs, as well as tackling climate change, energy dependence and social exclusion.
U okviru proračuna EU-a 2014. – 2020. kroz kohezijsku politiku uložit će se 325 milijardi EUR u države članice EU-a, njihove regije i gradove radi postizanja općih ciljeva EU-a u području rasta i stvaranja radnih mjesta te rješavanja pitanja klimatskih promjena, energetske ovisnosti i socijalne isključenosti.
Taking into account the national contribution of member states, and the leverage effect of financial instruments, the overall impact is likely to be more than €500 billion.
Uzimajući u obzir nacionalni doprinos država članica i učinak poluge financijskih instrumenata, sveukupni će učinak vjerojatno biti u vrijednosti većoj od 500 milijardi EUR.
The reform of Cohesion Policy will ensure maximum impact for these investments, adapted to the individual needs of regions and cities.
Reformom kohezijske politike osigurat će se maksimalni učinak tih ulaganja koja će biti prilagođena pojedinačnim potrebama regija i gradova.