natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The number of applications for university cooperation projects has grown year-on-year.
Broj zahtjeva za projekte suradnje sveučilišta iz godine u godinu raste.
Some 250 applications were submitted in 2012 (up from 197 in 2011).
Oko 2 50 zahtjeva podnijeto je 2012. godine (što je porast sa 197 zahtjeva u 2011. godini).
Of these, 57 were selected for funding, which represents a 22.8% success rate on average.
Od njih je 57 odabrano za financiranje, što predstavlja prosječnu stopu uspješnosti od 22,8 %.
The UK submitted the highest number of proposals (35), followed by Belgium (25) and Finland (24).
Najveći broj prijedloga (35) pristigao je iz UK-a, a slijede Belgija (25) i Finska (24).
Belgium was the most successful in terms of applications approved with 11 projects accepted.
Belgija je bila najuspješnija po broju odobrenih zahtjeva s 11 prihvaćenih projekata.
How much does the EU spend on the Erasmus programme?
Koliko EU troši na program Erasmus?
In the current budgetary period (2007-13) the EU has allocated €3.1 billion for the Erasmus programme.
U trenutačnom proračunskom razdoblju (2007. – 2013.) EU je raspodijelio 3,1 milijardu EUR za program Erasmus.
In 2011-12 the total budget was around €494 million, of which around €473 million was used to support student and staff mobility.
U 2011./12. ukupni proračun bio je oko 494 milijuna EUR, od čega je oko 473 milijuna EUR iskorišteno za mobilnost studenata i osoblja.
Most of the Erasmus budget is managed by national agencies in the participating countries .
Veći m dijelom proračuna programa Erasmus upravljaju nacionalne agencije u zemljama sudionicama .
The table below shows the total Erasmus funds spent on mobility by year.
U tablici u nastavku prikazana su ukupna sredstva programa Erasmus potrošena na mobilnost po godinama.
Table 1: Erasmus decentralised funds allocated to National Agencies
Tabl ica 1.: Decentralizirana sredstva programa Erasmus raspodijeljena nacionalnim agencijama
Change, year-on-year
Godišnja promjena
1988
1988 .
13,00
13,00
1989
1989.
1999
1999.
100,27
100,27
2000
2000.
111,79
111,79
11,49%
11,49 %
116,19
116,19
3,94%
3,94 %
2002
2002.
121,9
121,9
4,91%
4,91 %
2003
2003.
142,53
142,53
16,92%
16,92 %
2004
2004.
168,00
168,00
17,87%
17,87 %
2005
2005.
200,96
200,96
19,62%
19,62 %
2006
2006.
245,75
245,75
22,29%
22,29 %
372,25
372,25
51,48%
51,48 %
416,36
416,36
11,85%
11,85 %
415,37
415,37
-0,24%
-0,24 %
434,83
434,83
4,68%
4,68 %
473,91
473,91
8,99%
8,99 %
547,26
547,26
15,48%
15,48 %
547,14
547,14
-0,02%
-0,02 %
How are Erasmus funds allocated at national level?
Kako se sredstva programa Erasmus raspodjeljuju na nacionalnoj razini?
The Erasmus budget is divided between the participating countries on the basis of the following factors:
Proračun programa Erasmus dijeli se među zemljama sudionicama na osnovi sljedećih čimbenika:
Costs of living and distance between capital cities: used as corrective factors, applied to the population factor.
t roškova života i udaljenost između glavnih gradova: koriste se kao korektivni čimbenici, primjenjuju se na čimbenik stanovništva
Past performance indicator: calculated on the basis of the number of outbound staff and students in the past (using the latest available data).
p okazatelja prošlih rezultata: izračunatog na osnovi prethodnog broja boravaka studenata i osoblja (koriste se posljednji dostupni podaci).
How is the monthly EU grant determined?
Kako se određuj u mjesečna bespovratna sredstva EU-a?
Erasmus grants are designed to cover part of the additional costs of living abroad and travel.
Bespovratna sredstva programa Erasmus namijenjena su pokrivanju dijela dodatnih troškova života u inozemstvu i putovanja.
Erasmus students do not pay tuition fees at their host institution abroad.
Studenti programa Erasmus ne plaćaju školarine ustanovama domaćinima u inozemstvu.
In each country, national agencies allocate the funds at their disposal to higher education institutions.
N acionalne agencije u svakoj pojedinoj zemlji dodjeljuju raspoloživa sredstva visokoškolskim ustanovama.
A national agency can decide to give higher grants to fewer students (as is the case, for example, in Bulgaria, Cyprus and Turkey) or to give lower grants to more students (as for example in France and Italy), but has to respect a ceiling for grants set by the European Commission for every country of destination (see Lifelong Learning Programme Guide ).
Nacionalna agencija može odlučiti dodijeliti viši iznos bespovratnih sredstava manjem broju studenata (kao što je to, na primjer, slučaj u Bugarskoj, Cipru i Turskoj) ili dati manje iznose bespovratnih sredstava većem broju studenata (kao što je to, na primjer, u Francuskoj i Italiji), uz poštivanje najviše granice bespovratnih sredstava koju određuje Europska komisija za svaku odredišnu zemlju ( vidi Vodič kroz Program za cjeloživotno učenje ).
The national agency allocates funds to applying institutions based on factors such as amounts requested or past performance.
Nacionalna agencija dodjeljuje sredstva institucijama podnositeljicama zahtjeva na osnovi čimbenika poput zatraženih sredstava ili prošlih rezultata.
The institution can then decide on the exact monthly grant it pays to students (and the weekly or daily rate to staff) within a range set by the national agency, which differs from country to country.
Institucija zatim može odlučiti o točnoj visini bespovratnih sredstava koju će isplaćivati studentima (i tjedni ili dnevni iznos za osoblje) unutar raspona koji određuje nacionalna agencija, koja se razlikuje od zemlje do zemlje.
The monthly grant depends on the destination country and the type of mobility.
Mjesečna bespovratna sredstva ovise o odredišnoj zemlji i vrsti mobilnosti.
For instance, there has been a tendency to give higher grants for job placements than for studies abroad.
Na primjer, veća bespovratna sredstva obično se dodjeljuju za stručnu praksu, a ne za studiranje u inozemstvu.
Various sources of other co-financing from national, regional and local sources can complement the Erasmus grant given by the European Union.
Razni izvori ostalih oblika sufinanciranja iz nacionalnih, regionalnih i lokalnih izvora mogu dopuniti bespovratna sredstva programa Erasmus koja dodjeljuje Europska unija.
The national agencies or higher education institutions can increase the monthly grant for students from low-income backgrounds.
Nacionalne agencije ili institucije visokog obrazovanja mogu povećati mjesečn a bespovratna sredstva za studente nižeg imovinskog statusa.
Across all participating countries, the average monthly grant was €252.
U svim zemljama sudionicama prosječna mjesečna bespovratna sredstva bila su 252 EUR.
How can students and staff apply for Erasmus grants?
Kako studenti i osoblje mogu podnijeti zahtjev za bespovratna sredstva iz programa Erasmus?
The Erasmus programme is open any student studying at a higher education institution which has signed up to the Erasmus University Charter in a participating country.
Program Erasmus otvoren je za sve studente koji studiraju na visokoškolskoj ustanovi potpisnici Erasmus sveučilišne povelje u zemlji sudionici.
Most of Europe’s higher education institutions – nearly 5 000 – have signed up to the Erasmus University Charter.
Većina europskih visokoškolskih ustanova – njih gotovo 5 000 – potpisalo je Erasmus sveučilišnu povelju.
This both simplifies and ensures full academic recognition from the home institution for work satisfactorily completed during the Erasmus period.
To ujedno pojednostavljuje i osigurava puno akademsko priznanje od strane matične ustanove nakon zadovoljavajućeg rada za vrijeme boravka na studiju ili stažiranju u sklopu programa Erasmus.
Erasmus studies : Those who want to carry out part of their studies abroad must be at least in their second year at a higher education institution.
Erasmus studi ji : oni koji žele dio svojih studija provesti u inozemstvu moraju pohađati najmanje drugu godinu studija na visokoškolskoj ustanovi.
Erasmus job placements : students can take up an Erasmus placement from the first year of higher education studies.
Erasmus stručne prakse : studenti mogu krenuti na stručnu praksu u okviru programa Erasmus od prve godine studija visokog obrazovanja.
Duration: Periods abroad – both for studies and for placements – can last from 3 to 12 months each, or a combined total of 24 months.
Trajanje : boravak u inozemstvu – kako za studiranje tako i za stručnu praksu – može trajati od 3 do 12 mjeseci pojedinačno, ili kombinirano ukupno 24 mjeseca.
For students in short-cycle higher vocational education the minimum duration for placements is two months.
Za studente studija strukovnog obrazovanja kratkog ciklusa najmanje trajanje stručne prakse je dva mjeseca.
Erasmus for staff: Teaching staff are required to submit a teaching programme to their home institution or enterprise, which must be agreed by the host institution.
Erasmus za osoblje: nastavno osoblje treba svojoj matičnoj instituciji ili poduzeću dostaviti nastavni plan koji mora odobriti matična institucija.
Staff wishing to apply for an Erasmus training grant must similarly have their training programme agreed by their home institution and the host institution or enterprise.
Osoblje koje se želi prijaviti za bespovratna sredstva programa Erasmus za izobrazbu mora jednako tako dobiti pristanak za svoj program izobrazbe od svoje matične institucije i institucije ili poduzeća domaćina.
How does a university qualify to participate in the Erasmus programme?
Kako se sveučilište može kvalificirati za sudjelovanje u programu Erasmus ?
A university or other higher education institution must sign up to a number of principles and other obligations set out in the Erasmus University Charter before they can participate in Erasmus mobility or co-operation projects.
Sveučilište ili druga visokoškolska ustanova mora se obvezati na brojna načela i ostale obveze iz Erasmus sveučilišne povelje prije no što može sudjelovati u Erasmus mobilnosti ili projektima suradnje.
Emphasis is placed on ensuring high quality.
Naglasak se stavlja na osiguranje visoke kvalitete.
The host institution must not charge tuition fees for incoming Erasmus students, and full recognition of satisfactorily completed courses or placements should automatically be awarded to students upon return to their home institution.
Matična ustanova ne smije naplaćivati školarine za gostujuće studente programa Erasmus, a potpuno priznavanje zadovoljavajuće dovršenih studija ili stručne prakse treba biti automatski dodijeljeno studentima po povratku u matične ustanove.
Why is the programme called Erasmus?
Zašto se program naziva Erasmus?
The Erasmus programme is named after the philosopher, theologian and humanist Desiderius Erasmus of Rotterdam (1466-1536).
Program Erasmus ime je dobio po filozofu, teologu i humanistu Desideriusu Erasmusu (Erazmu Roterdamskom) (1466. – 1536.).
Erasmus, who lived through the Reformation period, is widely known as an opponent of dogmatism.
Erasmus, koji je živio u doba Reformacije, opće je poznat kao protivnik dogme.
Erasmus lived and worked in several parts of Europe, in quest of the knowledge, experience and insights which contacts with other countries could bring.
Erasmus je živio i radio u nekoliko dijelova Europe, u potrazi za znanjem, iskustvom i spoznajama koje kontakti s drugim zemljama mogu donijeti.
ERASMUS may also be read as an acronym for E uR opean Community A ction S cheme for the M obility of U niversity S tudents, as in the very first decision establishing the programme (Council Decision 87/327/EEC of 15 June 1987 adopting the European Community Action Scheme for the Mobility of University Students).
ERASMUS se može čitati i kao kratica za Program aktivnosti Europske zajednice za mobilnost sveučilišnih studenata, kao u prvoj odluci o uspostavi programa (Odluka Vijeća 87/327/EEZ-a od 15. lipnja 1987. kojom se usvaja Program djelovanja Europske zajednice za mobilnost sveučilišnih studenata).
See also IP/13/657
Vidjeti i IP/13/657
More about the Erasmus programme
Više o Programu Erasmus
Erasmus statistics
S tatistički podaci o programu Erasmus
– Frequently Asked Questions
Najčešća pitanja:
Congestion in Europe's airspace: The challenges
Zakrčenost europskog zračnog prostora: izazovi
European skies and airports risk saturation.
Europsko nebo i europske zračne luke u opasnosti su od preopterećenja.
Already some 800 million passengers pass through Europe's more than 440 airports every year.
Već sada svake godine oko 800 milijuna putnika prolazi kroz više od 440 europskih zračnih luka.
Each day there are around 27,000 controlled flights – that means 9 million cross Europe's skies each year.
Svakodnevno se odvija 27 000 kontroliranih letova, što znači da europskim nebom svake godine proleti njih 9 milijuna.
80% of these flights are operated within the EU.
80 % tih letova odvija se unutar EU-a.
Today's situation is competently handled by the European air transport sector, but, under normal economic conditions, air traffic is expected to grow by up to 3% annually.
Europski sektor zračnog prometa uspješno se nosi sa sadašnjim stanjem, no očekuje se da će u uobičajenim gospodarskim uvjetima zračni promet rasti do 3 % godišnje.
The number of flights is expected to increase by 50% over the next 10-20 years.
U sljedećih 10 do 20 godina očekuje se i povećanje broja letova za 50 %.
If we didn't do something chaos would reign.
Kada ne bismo nešto poduzeli, nastao bi kaos.
Europe would not only have to reject a large portion of potential demand, it would also be vulnerable to delays and flight cancellations on an unprecedented scale.
Osim što bi morala odbiti velik dio potencijalne potražnje, Europa bi bila izložena kašnjenjima i otkazivanjima letova u do sada nezabilježenim razmjerima.
If we continued with business as usual congestion costs would increase around 50% by 2050.
Da smo nastavili po starom, do 2050. troškovi zakrčenja povećali bi se za otprilike 50 %.
The central problem is that Europe's air traffic management systems are fragmented and inefficient.
Središnji je problem rascjepkanost i neučinkovitost europskih sustava za upravljanje zračnim prometom.
EU airspace remains fragmented into 27 national air traffic control systems , providing services from some 60 air traffic centres while the airspace is divided into more than 650 sectors.
Zračni prostor EU-a i dalje je podijeljen na 27 nacionalnih sustava kontrole zračnog prometa koji usluge pružaju iz 60-tak centara, dok je zračni prostor podijeljen na više od 650 sektora.
That means airspace is currently structured around national boundaries and so flights are often unable to take direct routes.
To znači da je zračni prostor trenutačno organiziran na temelju nacionalnih granica te stoga često nisu mogući letovi izravnim pravcem.
On average, in Europe, aircraft fly 42 km longer than strictly necessary due to airspace fragmentation, causing longer flight time, delays, extra fuel burn and CO2 emissions.
Zbog rascjepkanosti zračnog prostora zrakoplovi u Europi u prosjeku lete 42 km duže nego što je to potrebno, što uzrokuje duže trajanje letova, kašnjenja, veću potrošnju goriva i emisije ugljičnog dioksida.
The inefficiencies caused by Europe's fragmented airspace bring extra costs of around €5 billion a year.
Posljedica te neučinkovitosti uzrokovane rascjepkanošću europskog zračnog prostora dodatni je trošak u iznosu od oko 5 milijardi EUR godišnje.
These costs get passed on to business and passengers.
Ti troškovi prenose se na poduzeća i putnike.
Air traffic control currently makes up 6 - 12% of the cost of a ticket.
Kontrola zračnog prometa trenutačno čini 6 – 12 % troška avionske karte.
The US air traffic management system is twice as efficient as that of the EU; it manages double the number of flights for a similar cost from a third as many control centres.
Sustav upravljanja zračnim prometom SAD-a dvostruko je učinkovitiji od EU-ova; upravlja dvostrukim brojem letova uz sličan trošak s tri puta manjim brojem kontrolnih centara.
Faced with these challenges, in 2004 the EU launched the Single European Sky (SES) initiative aiming to remove national boundaries in the air, to create a single airspace:
Suočen s tim izazovima, EU je 2004. pokrenuo inicijativu za jedinstveno europsko nebo (Single European Sky – SES), kojom se nastoji ukloniti nacionalne granice i stvoriti jedinstveni europski zračni prostor u cilju:
a) improving safety tenfold,
a) desetorostukog poboljšanja sigurnosti,
b) tripling airspace capacity,
b) trostrukog povećanja kapaciteta zračnog prostora,
c) reducing air traffic management costs by 50%,
c) smanjenja troškova upravljanja zračnim prometom za 50 %,
d) reducing the environmental impact by 10%.
d) smanjenja utjecaja na okoliš za 10 %.
How can we develop the new technology to increase capacity and reduce costs in Europe's airspace?
Kako razviti nove tehnologije za povećanje kapaciteta i smanjenje troškova europskog zračn og prostora?
The Single European Sky Air Traffic Management Research (SESAR) is the technological arm of the SES.
Zajedničko poduzeće za istraživanje o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR) tehnološki je dio jedinstvenog europskog neba.
The SES provides a legislative framework to meet future safety, capacity and efficiency needs at a European rather than at a national level.
Jedinstvenim europskim nebom utvrđuje se zakonodavni okvir za zadovoljenje budućih potreba u vezi sa sigurnosti, kapacitetom i učinkovitosti na europskoj, umjesto na nacionalnim razinama.
The aim of SESAR is to provide the technical and operational solutions to enable the SES objectives to be achieved.
Cilj je SESAR-a osigurati tehnička i operativna rješenja za ostvarenje cilje va jedinstvenog europskog neba.
How does SESAR work?
Kako SESAR djeluje?
The SESAR (Single European Sky ATM Research) project is the technology pillar of the SES.
Projekt SESAR (Istraživanje o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba) tehnološki je stup jedinstvenog europskog neba.
It aims to modernise air traffic management (ATM) in Europe by implementing a new concept of ATM operations and systems, which is necessary to achieve the SES performance objectives.
Njime se nastoji modernizirati upravljanje zračnim prometom u Europi provedbom novog koncepta djelovanja i sustava toga upravljanja, što je neophodno za ostvarenje ciljeva jedinstvenog europskog neba.
The SESAR concept is based on the principle that the users of the airspace and controllers define together, through collaborative processes and exchange of information, the optimal, predictable and timely flight path for aircraft.
Koncept SESAR-a temelji se na načelu da korisnici i kontrolori zračnog prostora zajednički određuju, putem suradnje i razmjene informacija, optimalnu, predvidivu i pravovremenu putanju leta zrakoplova.
Underlying this concept are innovative technologies and new operational procedures resulting from a cycle of three interrelated, continuous and evolving processes: Definition of the content and the priorities through a commonly agreed roadmap, the European ATM Master Plan (ATM Master Plan)1 ; Research, development and validation of the required technological systems, components and operational procedures; and finally deployment of the new systems and operational procedures.
Taj koncept utemeljen je na inovativnim tehnologijama i novim operativnim postupcima koji proizlaze iz ciklusa triju povezanih, neprekidnih i razvijajućih postupaka: definiranje sadržaja i prioriteta , putem zajednički dogovorenog plana – Glavni plan za upravljanje zračnim prometom 1 ; istraživanje, razvoj i vrednovanje potrebnih tehnoloških sustava, sastavnica i operativnih postupaka; i na kraju uvođenje novih sustava i operativnih postupaka.
The Single European Sky Air Traffic Management Research (SESAR) Joint Undertaking (the SESAR JU) is a public-private partnership established in 2007.
Zajedničko poduzeće za istraživanje o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR) (ZP za SESAR) javno-privatno je partnerstvo osnovano 2007.
It is in charge of the SESAR project’s research, development and validation processes in accordance with the ATM Master Plan of which the SESAR JU is also the "guardian" and the executor.
Upravlja postupcima istraživanja, razvoja i vrednovanja projekta SESAR u skladu s Glavnim planom za upravljanje zračnim prometom, čiji je ZP za SESAR „čuvar” i izvršitelj.
The SES policy addresses issues that go beyond national and industry sectoral interests.
Politika jedinstvenog europskog neba bavi se pitanjima koja nadilaze nacionalne i industrijske sektorske interese.
The general objective is to eliminate internal market barriers in the skies.
Opći joj je cilj ukloniti prepreke unutarnjem tržištu u zračnom prometu.
The SES policy is aimed at speeding up progress towards efficiency, cost effectiveness, positive environmental impact, etc.
Ta politika usmjerena je prema ubrzanju napretka radi ostvarenja učinkovitosti, isplativosti, pozitivnog utjecaja na okoliš itd.
The existing stakeholder partnership that pools resources from both public and private partners across Europe has worked collaboratively and efficiently, and its support is as essential today as it was when the SESAR JU was first set up.
Postojeće partnerstvo dionika, u okviru kojeg se udružuju sredstva javih i privatnih partnera diljem Europe, učinkovito je i zasnovano na suradnji, a njegova potpora jednako je neophodna danas kao i kada je to zajedničko poduzeće tek osnovano.
ATM research in Europe needs to be stable and long term to support its lengthy innovation cycles.
Istraživanje upravljanja zračnim prometom u Europi treba biti stabilno i dugoročno za potporu njegovih dugotrajnih inovacijskih ciklusa.
The SESAR JU's objectives are
Ciljevi ZP-a za SESAR:
To ensure the concentration and coordination of all relevant ATM research activities in the EU to implement the ATM Master Plan;
osigurati koncentraciju i koordinaciju svih relevantnih istraživačkih aktivnosti u području upravljanja zračnim prometom u EU-u za provedbu Glavnog plana;
To contribute to achieving the Single European Sky (SES) performance targets (see Memo 13/525 );
pridonijeti ostvarenju izvedbenih ciljeva jedinstvenog europskog neba (vidi Obavijest 13/525 );
To provide an efficient implementing instrument for:
pružiti učinkovit provedbeni instrument za:
Pooling and coordinating public and private investments in research in a cooperative spirit and bringing together the key actors from the ATM sector across Europe in order to implement the ATM Master Plan;
udruživanje i koordinaciju javnih i privatnih ulaganja u istraživanje, u duhu suradnje i okupljanjem ključnih dionika iz tog sektora iz cijele Euro pe radi provedbe Glavnog plana;
Enhancing the exchange of knowledge between actors and disciplines; and
poboljšanje razmjene znanja među dionicima i disciplinama; te
Gathering the necessary resources to validate the operational results of research.
prikupljanje potrebnih resursa za vrednovanje operativnih rezultata istraživanja.
Who is part of the SESAR Joint Undertaking?
Tko je sve dio Zajedničkog poduzeća za SESAR?
The SESAR JU is composed of 2 founding Members (the EU and Eurocontrol) and 15 Members representing all ATM stakeholders: civil and military air navigation service providers, aircraft manufacturer Airbus, equipment manufacturers such as Thales, Indra, Alenia Aermacchi, Frequentis, Selex SI and Honeywell and, airports.
ZP za SESAR sastavljeno je od 2 osnivača (EU i Eurocontrol) i 15 članova koji predstavljaju sve dionike upravljanja zračnim prometom: civilne i vojne pružatelje usluga zračne navigacije, proizvođača zrakoplova Airbus, proizvođače opreme kao što su Thales, Indra, Alenia Aermacchi, Frequentis, Selex SI i Honeywell te zračne luke.
In addition, the Joint Undertaking involves airspace users, staff associations, scientific institutions and a number of Associate Partners, performing activities that complete the Programme.
Osim toga, u Zajedničko poduzeće uključeni su korisnici zračnog prostora, udruge zaposlenika, znanstvene ustanove i brojni pridruženi partneri, a provode akt ivnosti za ostvarenje programa.
What are the main achievements of the SESAR JU so far?
Koja su do sada najveća postignuća ZP-a za SESAR?
4D trajectory management is a cornerstone of the SESAR concept.
4D upravljanje putanjo m temelj je koncepta SESAR.