natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Press Release - More Responsibility in managing the refugee crisis: European Commission adopts 40 infringement decisions to make European Asylum System work: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5699_en.htm
Priopćenje za tisak – Više odgovornosti u upravljanju izbjegličkom krizom: Europska komisija pokreće 40 postupaka zbog povrede prava kako bi europski sustav azila bio djelotvoran http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5699_hr.htm
Factsheet – Towards an Effective Return Policy: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/e-library/multimedia/publications/index_en.htm#0801262490bfbb82/c_
Informativni članak – Ususret djelotvornoj politici vraćanja: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/e-library/multimedia/publications/index_en.htm#0801262490bfbb82/c_
Factsheet – A European Refugee Relocation System: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/e-library/multimedia/publications/index_en.htm#0801262490bfbb48/c_
Informativni članak – Europski sustav premještanja izbjeglica: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/e-library/multimedia/publications/index_en.htm#0801262490bfbb48/c_
Factsheet – The 'Hotspot' Approach: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/e-library/multimedia/publications/index_en.htm#0801262490bfbb7f/c_
Informativni članak – Pristup putem žarišnih točaka: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/e-library/multimedia/publications/index_en.htm#0801262490bfbb7f/c_
All press materials on the EU Migration Agenda: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/press-material/index_en.htm
Svi materijali za medije o Europskom migracijskom programu: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/press-material/index_en.htm
IP/15/5839
IP/15/5839
Brussels, 19 October 2015
Brisel, 19 listopad 2015
On 19 October, the European Commission hosts with the Luxemburgish Presidency, the first high-level conference on the criminal justice response to radicalisation.
Europska komisija zajedno s luksemburškim predsjedništvom 19. listopada organizira prvu konferenciju na visokoj razini o odgovoru kaznenog pravosuđa na radikalizaciju.
Commissioner for Justice, Consumers and Gender Equality, Vera Jourová will lead discussions on how to deal with radicalisation better, and find the right criminal justice responses to this common challenge.
Povjerenica za pravosuđe, zaštitu potrošača i ravnopravnost spolova Vera Jourová će voditi razgovore o načinima uspješnijeg suzbijanja radikalizacije te utvrđivanja učinkovitih odgovora kaznenog pravosuđa na taj zajednički izazov.
Online radicalisation and the issue of foreign fighters are new challenges that emerged over the last years.
Radikalizacija na internetu i problem stranih boraca novi su izazovi koji su se pojavili u posljednjih nekoliko godina.
Radicalisation in prisons is a particular point of concern.
Posebno zabrinjava prisutnost radikalizacije u zatvorima.
Member States have started to develop initiatives to tackle this challenge, but many questions remain on how best to address it.
Države članice počele su razvijati inicijative kako bi odgovorile na taj izazov, ali još je mnogo neodgovorenih pitanja o tome kako se to najbolje može učiniti.
Bringing together all these experiences will help shape an efficient criminal justice response.
Dijeljenjem svih tih iskustava pridonijet će se pronalaženju učinkovitog odgovora kaznenog pravosuđa.
The Commission is committed to supporting Member States by funding projects in this field and training people in the criminal justice system to deal with radicalised persons."
Komisija je odlučna podupirati države članice financiranjem projekata u tom području i osposobljavanjem predstavnika kaznenog pravosuđa koji rade na slučajevima radikaliziranih osoba.
Also present at the Conference, Commissioner for Migration, Home Affairs and Citizenship, Dimitris Avramopoulos said: "
Povjerenik za migracije, unutarnje poslove i građanstvo Dimitris Avramopoulos na konferenciji je izjavio: „
Tackling radicalisation head-on is a key priority in our fight against terrorism.
Odlučno suzbijanje radikalizacije glavni je prioritet u našoj borbi protiv terorizma.
Our European Agenda on Security made this very clear.
To je jasno naglašeno u našem Europskom programu sigurnosti.
This is a challenge that goes beyond national borders, that requires collective efforts across Member States, at different levels of government, and through agencies and different sectors.
Riječ je o izazovu koji nadilazi nacionalne granice te je potrebno uložiti zajedničke napore u državama članicama, na različitim razinama vlasti te kroz agencije i različite sektore kako bi se odgovorilo na njega.
That is why we are reinforcing our existing Radicalisation Awareness Network with a centre of excellence within Europol, to improve the sharing of best practices and information with more than 2000 key experts and practitioners across Europe.
Zbog toga ojačavamo našu postojeću Mrežu za osvješćivanje o radikalizaciji koja bi trebala postati centar izvrsnosti unutar Europola radi lakšeg dijeljenja najbolje prakse i informacija s više od 2000 najvažnijih stručnjaka i predstavnika struke širom Europe.
That is also why I will be launching the Internet Forum this year with important industry players to strengthen our collective response to tackling radicalisation online.
Iz tog ćemo razloga ove godine pokrenuti i internetski forum s važnim industrijskim akterima kako bismo osnažili naše zajedničke napore koje ulažemo u suzbijanje radikalizacije na internetu.
This is a fight that Europe – our societies, our culture, our Union – cannot afford to lose."
To je borba koju Europa – naša društva, naša kultura, naša Unija – ne smije izgubiti.
Ministers and practitioners will focus their discussions on the following topics:
Ministri i stručnjaci raspravljat će o sljedećim temama:
How to avoid radicalisation in prisons and improve risk assessment – representatives of prison administrations and other experts will discuss the responses they have adopted so far, especially on inmate housing (segregated from or integrated into the general prison population) and how to detect signs of radicalisation in the prison community;
kako izbjeći radikalizaciju u zatvorima i poboljšati procjenu rizika – predstavnici zatvorskih uprava i drugi stručnjaci raspravljat će o rješenjima koja su dosad osmislili, osobito o smještaju zatvorenika (odvojeno ili zajedno s drugim zatvorenicima) te o tome kako prepoznati znakove radikalizacije u zatvorskoj zajednici;
New challenges for judges and prosecutors in the national criminal justice systems when dealing with aspirant foreign fighters and returnees; for instance whether rehabilitation programmes during criminal proceedings are feasible.
novi izazovi za suce i tužitelje u nacionalnim sustavima kaznenog pravosuđa pri rješavanju slučajeva osoba koje se žele pridružiti stranim borcima i osoba koje su se vratile iz borbe; primjerice jesu li programi rehabilitacije tijekom kaznenog postupka provedivi.
The conclusions of the Conference will be presented by Commissioner Jourová and the Luxembourg Presidency with the support of key Member States at the December Justice and Home Affairs Council.
Povjerenica Jourová i luksemburško predsjedništvo uz potporu ključnih država članica predstavit će zaključke konferencije na sastanku Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove u prosincu.
The response to extremism and radicalisation should draw on common European values and integrate a societal dimension into security actions.
Odgovor na ekstremizam i radikalizaciju trebao bi također biti u skladu sa zajedničkim europskim vrijednostima te uključiti društvenu dimenziju u sigurnosne mjere.
Following a Colloquium on fundamental rights dedicated to combatting antisemitic and anti-Muslim hatred, the Commission has put forward concrete actions for the EU, national and local authorities, civil society, media and community leaders.
Nakon kolokvija o temeljnim pravima posvećenog suzbijanju antisemitizma i mržnje protiv Muslimana, Komisija je predložila konkretne mjere za nadležna tijela na razini EU-a te na nacionalnoj i lokalnoj razini, civilno društvo, medije i čelnike zajednica.
They range from education, non-discrimination, inter-faith and inter-cultural dialogue to measures to counter hate crime and hate speech.
Njima su obuhvaćena razna područja, od obrazovanja, nediskriminacije, međuvjerskog i međukulturnog dijaloga do mjera za suzbijanje zločina iz mržnje i govora mržnje.
The European Commission has been working on radicalisation issues for several years, mainly through the Radicalisation Awareness Network (RAN) set up in 2011.
Europska komisija već nekoliko godina radi na rješavanju problema radikalizacije, uglavnom putem Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji, koju je pokrenula 2011.
RAN is an umbrella network connecting experts and practitioners involved in preventing radicalisation and violent extremism throughout Europe.
Mreža za osvješćivanje o radikalizaciji krovna je mreža koja povezuje stručnjake i praktičare uključene u sprečavanje radikalizacije i nasilnog ekstremizma širom Europe.
Its aim is to exchange ideas, knowledge and experiences on countering radicalisation and violent extremism.
Osnovana je s ciljem razmjene ideja, znanja i iskustava u borbi protiv radikalizacije i nasilnog ekstremizma.
In April 2015, the Commission presented the European Agenda on Security which drives better information exchanges, increased operational cooperation and mutual trust, drawing on the full range of EU policies and tools.
Komisija je u travnju 2015. predstavila Europski program sigurnosti kojim se potiče bolja razmjena informacija, pojačana operativna suradnja i uzajamno povjerenje, uz oslanjanje na cijeli raspon politika i alata EU-a.
The Agenda prioritises terrorism, organised crime and cybercrime as interlinked areas with a strong cross-border dimension, where EU action can make a real difference.
U programu se najveća važnost posvećuje problemima terorizma, organiziranog kriminala i kibernetičkog kriminala kao međusobno povezanim područjima s izraženom prekograničnom dimenzijom u kojima zajedničko djelovanje na razini EU-a može znatno pridonijeti rješavanju problema.
It also focuses on the importance of the criminal justice dimension of the fight against terrorism and organised crime.
Istaknuta je i važnost dimenzije kaznenog pravosuđa u borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala.
The Commission defined five priorities for the judicial response to terrorism in the Agenda.
Komisija je u programu definirala pet prioriteta odgovora kaznenog pravosuđa na terorizam.
One of these priorities is the development of effective de-radicalisation and disengagement programmes both inside and outside prisons.
Među njima je razvoj učinkovitih programa za deradikalizaciju i odustajanje od borbe, u zatvorima i izvan njih.
The Conclusions adopted by the Justice and Home Affairs Council on 15-16 June 2015 on the Renewed EU Internal Security Strategy 2015-2020 confirmed Member States' commitment to working on this issue.
Zaključcima koje je donijelo Vijeće za pravosuđe i unutarnje poslove na sjednici održanoj 15. i 16. lipnja 2015. o Obnovljenoj strategiji unutarnje sigurnosti EU-a za razdoblje 2015. - 2020. potvrđena je odlučnost država članica u rješavanju tog problema.
These provide a basis for cooperation and joint action in the next five years.
Oni predstavljaju osnovu za suradnju i zajedničko djelovanje u sljedećih pet godina.
Priorities for action include preventing radicalisation in prisons and developing effective de radicalisation and disengagement programmes.
Među prioritetima su sprečavanje radikalizacije u zatvorima i razvijanje učinkovitih programa za deradikalizaciju i odustajanje od borbe.
Event website
Web-mjesto događaja
Radicalisation Awareness network
Mreža za osvješćivanje o radikalizaciji
European Agenda on Security
Program europske sigurnosti
IP/15/5861
IP/15/5861
Brussels, 20 October 2015
Brisel, 20 listopad 2015
Joint press release: European Commission - European Environment Agency on the "Trends and projections in Europe 2015" report
Zajedničko priopćenje Europske komisije i Europske agencije za okoliš o izvješću „Trendovi i prognoze u Europi 2015.”
The European Union is on track towards meeting and overachieving its 2020 target for reducing greenhouse emissions by 20%, according to a report published today by the European Environment Agency (EEA).
Prema izvješću koje je danas objavila Europska agencija za okoliš (EEA), Europska unija na dobrom je putu da postigne svoj cilj smanjenja stakleničkih plinova za 20 % do 2020. te da ga čak i premaši.
The "Trends and projections in Europe 2015" report reveals that greenhouse gas emissions in Europe decreased by 23% between 1990 and 2014 and reached the lowest levels on record.
U izvješću „Trendovi i prognoze u Europi 2015.” navodi se da su emisije stakleničkih plinova od 1990. do 2014. smanjene za 23 % te da su najniže otkad postoje mjerenja.
Latest projections by Member States show that the EU is heading for a 24% reduction by 2020 with current measures in place, and a 25% reduction with additional measures already being planned in Member States.
Prema posljednjim prognozama država članica, s mjerama koje su trenutačno na snazi EU bi do 2020. trebao postići smanjenje od 24 %, odnosno smanjenje od 25 % s dodatnim mjerama koje se već planiraju u državama članicama.
The EU is already working towards its 2030 goal of an emissions reduction target of at least 40% —the EU's contribution towards the new global climate change agreement in Paris in December.
EU već radi na postizanju cilja smanjenja emisija od najmanje 40 % do 2030., što će predstavljati doprinos EU-a novom globalnom sporazumu o klimatskim promjenama koji bi u prosincu trebao biti sklopljen u Parizu.
These results speak for themselves: Europe succeeded in cutting emissions by 23% between 1990 and 2014 while the European economy grew by 46% over the same period.
Rezultati govore sami za sebe: Europa je od 1990. do 2014. uspjela smanjiti emisije za 23 %, a istovremeno je ostvaren gospodarski rast od 46 %.
We have shown consistently that climate protection and economic growth go hand in hand.
Neprestano pokazujemo da su očuvanje klime i gospodarski rast međusobno povezani.
This is a strong signal ahead of the Paris climate conference that Europe stands by its commitments and that our climate and energy policies work.
U očekivanju konferencije o klimi u Parizu, to je jasan znak da Europa ispunjava svoje obveze te da su naše klimatske i energetske politike učinkovite.
And we have already taken the first steps towards implementing our Paris pledge with new proposals presented earlier this year."
Predstavljanjem novih prijedloga ranije ove godine poduzeli smo prve korake za provedbu obveze koju ćemo preuzeti u Parizu.”
EEA Executive Director Hans Bruyninckx said: "
Izvršni direktor EEA-e Hans Bruyninckx izjavio je: „
Europe's efforts to cut greenhouse gas emissions and invest in energy efficiency and renewable energy have resulted in concrete gains.
Europska nastojanja da se smanje emisije stakleničkih plinova i da se ulaže u energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije donijela su konkretne koristi.
Our report shows that the EU is on track towards its 2020 climate targets.
Naše izvješće pokazuje da je EU na dobrom putu da postigne ciljeve u području klime za 2020.
The report also shows that to achieve our longer-term goals for 2030 and 2050, a fundamental change is needed in the way we produce and use energy in Europe."
Međutim, iz izvješća se vidi i da su potrebne temeljite promjene načina na koji proizvodimo i upotrebljavamo energiju u Europi kako bismo postigli svoje dugoročne ciljeve za 2030. i 2050.”
On track towards 2020 greenhouse gas target
Na dobrom putu za postizanje cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020.
The EEA report reveals that according to approximated (‘proxy’) estimates for 2014 greenhouse gas, emissions fell by 4% in 2014 compared to 2013.
Iz izvješća EEA-e vidljivo je da su se, prema približnim (indikativnim) procjenama za 2014., emisije stakleničkih plinova u 2014. smanjile za 4 % u odnosu na 2013.
This was partly due to an unusually warm year, which lowered energy demand.
Djelomično je to bilo zbog neuobičajeno tople godine, zbog čega se smanjila potražnja za energijom.
This means the EU’s domestic greenhouse gas emissions were 23% below 1990 levels in 2014.
To znači da su domaće emisije stakleničkih plinova u EU-u 2014. bile 23 % manje nego 1990.
Latest projections by Member States[1] show the EU is heading for a 24% reduction by 2020 with current measures in place, and a 25% reduction with additional measures already being planned in Member States.
Prema posljednjim prognozama država članica[1], s mjerama koje su trenutačno na snazi EU bi trebao postići smanjenje od 24 % do 2020., odnosno smanjenje od 25 % s dodatnim mjerama koje se već planiraju u državama članicama.
The EU is therefore also on track towards its Kyoto Protocol target for the second commitment period from 2013 to 2020.
EU je stoga na dobrom putu da postigne cilj postavljen Kyotskim protokolom za drugo obvezujuće razdoblje od 2013. do 2020.
Progress towards 2030 greenhouse gas target
Napredak prema postizanju cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova za 2030.
Reductions in greenhouse gas emissions are projected to continue beyond 2020 but at a slower pace.
Predviđa se da će se količina emisija stakleničkih plinova smanjivati i nakon 2020., ali sporijim tempom.
According to projections submitted by Member States, planned reductions are estimated to bring emissions between 27% (with current measures) and 30% (with additional measures already being planned by Member States) below 1990 levels by 2030.
Prema prognozama koje su dostavile države članice, procjenjuje se da bi se do 2030. emisije mogle smanjiti za 27 % (s trenutačnim mjerama), odnosno do 30 % (s dodatnim mjerama koje države članice već planiraju) u odnosu na 1990.
New policies will therefore need to be put in place to meet the 40% reduction target by 2030.
Stoga će biti potrebno uvesti nove politike da bi se do 2030. postigao cilj smanjenja emisija od 40 %.
As President Juncker stated in his State of the European Union speech, European Commission has already taken the first legislative step towards implementing the EU's 2030 targets with its proposal to revise the EU Emissions Trading System (ETS).
Kako je predsjednik Juncker naveo u svojem govoru o stanju u Europskoj uniji, Europska komisija svojim je prijedlogom za reviziju sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) već poduzela prve zakonodavne korake za provedbu ciljeva EU-a do 2030.
How is the EU doing with regards to its greenhouse gas emissions targets for 2020 and 2030?
Koliko je EU uspješan u pogledu svojih ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova za 2020. i 2030.?
Progress to targets
Napredak prema ciljevima
GHG emissions
Emisije stakleničkih plinova
Emissions compared to 1990 levels
Razine emisija u usporedbi s 1990.
2020 targets
Ciljevi za 2020.
– 20%
– 20 %
2013 levels
Razine iz 2013.
– 19.8%
– 19,8 %
2014 levels (approximate)
Razine iz 2014. (približno)
– 23%
– 23 %
Member States’ 2020 projections
Prognoze država članica za 2020.
– 24% to – 25%
– 24 % – 25 %
Number of Member States ‘on track’
Broj država članica koje postižu planirane rezultate
Member States’ 2030 projections
Prognoze država članica za 2030.
– 27% to – 30%
– 27 % – 30 %
Link to EEA reports:
Poveznica na izvješća EEA-e:
EEA report 04/2015 “Trends and projections in Europe 2015”: http://www.eea.europa.eu/publications/trends-and-projections-in-europe-2015
Izvješće EEA-e 04/2015 „Trendovi i prognoze u Europi 2015.”: http://www.eea.europa.eu/publications/trends-and-projections-in-europe-2015
EEA technical report 14/2015 “Trends and projections in the EU ETS in 2015”: http://www.eea.europa.eu/publications/trends-and-projections-eu-ets-2015/
Tehničko izvješće EEA-e 14/2015 „Trendovi i prognoze za sustav EU-a za trgovanje emisijama za 2015.”: http://www.eea.europa.eu/publications/trends-and-projections-eu-ets-2015/
EEA technical report 15/2015 “Approximated EU GHG inventory: proxy GHG estimates for 2014”: http://www.eea.europa.eu/publications/approximated-eu-ghg-inventory-2014/
Tehničko izvješće EEA-e 15/2015: „
About the report and the EEA
O izvješću i EEA-i
This EEA annual report provides an updated assessment of the progress of the European Union and European countries towards their climate mitigation and energy targets.
Ovo godišnje izvješće EEA-e sadržava ažuriranu procjenu napretka Europske unije i europskih zemalja u ublažavanju klimatskih promjena i postizanju energetskih ciljeva.
The European Environment Agency (EEA) is an agency of the European Union.
Europska agencija za okoliš (EEA) agencija je Europske unije.
It aims to support sustainable development and to help achieve significant and measurable improvement in Europe's environment by providing timely, targeted, relevant and reliable information to policymaking agents and the public.
Njezini su ciljevi podupirati održiv razvoj i pomagati u postizanju znatnog i mjerljivog poboljšanja stanja okoliša u Europi pružanjem pravovremenih, ciljanih, relevantnih i pouzdanih informacija donositeljima politika i građanima.
It is supported in its work by the European environment information and observation network (Eionet), a network of 39 European countries.
U radu je podržava Europska mreža za podatke o okolišu i promatranje okoliša (Eionet), u kojoj sudjeluje 39 europskih zemalja.
For media enquiries, please contact:
Za upite medija:
Anna-Kaisa Itkonen
Anna-Kaisa Itkonen
European Commission - Spokesperson for Climate Action and Energy
Glasnogovornica Europske komisije za klimatsku i energetsku politiku
Tel: +32 (0)2 29 56186, Mobile: +32 (0)460 764 328
Tel.: +32 (0)2 29 56186, Mobitel +32 (0)460 764 328
Email: anna-kaisa.itkonen@ec.europa.eu
Adresa e-pošte: anna-kaisa.itkonen@ec.europa.eu
Gülçin Karadeniz
Gülçin Karadeniz
European Environment Agency
Europska agencija za okoliš
Tel: +45 33 36 71 72, Mobile: +45 23 68 36 53
Tel.: +45 33 36 71 72, Mobitel: +45 23 68 36 53
Email: gulcin.karadeniz@eea.europa.eu
Adresa e-pošte: gulcin.karadeniz@eea.europa.eu
[1] Projections were made before 2014 estimates were available
[1] Prognoze su izrađene prije nego su procjene za 2014. bile dostupne.
IP/15/5868
IP/15/5868
Brussels, 21 October 2015
Bruxelles, 21 listopad 2015
Commission implements Stage 1 of "Five Presidents' Report"
Komisija provodi prvu fazu „izvješća petorice predsjednika”
© European Commission, 2015
© European Commission, 2015
Europe's Economic and Monetary Union (EMU) is in much better shape today than it was before the financial crisis.
Europska ekonomska i monetarna unija (EMU) danas je puno čvršća no što je to bila prije financijske krize.
However, despite progress, particularly as regards reinforcement of the economic governance and the launch of the Banking Union, the EMU remains incomplete.
Međutim, unatoč napretku, osobito u pogledu jačanja ekonomskog upravljanja i pokretanja bankovne unije, ekonomska i monetarna unija još nije cjelovita.
Divergence in economic performance across the euro area is significant.
Gospodarski rezultati država članica europodručja međusobno se znatno razlikuju.
With close to 18 million unemployed and many within our societies exposed to risks of social exclusion, more needs to be done to turn the euro area into a fully robust construction.
Uz gotovo 18 milijuna nezaposlenih i velik broj osoba na rubu socijalne isključenosti, jasno je da je neophodno uložiti veće napore u jačanje strukture europodručja.
The European Commission now implements concrete measures to move beyond the necessary crisis management of recent years towards a stronger and complete union; towards a union that is built on a lasting, fair and democratically legitimate basis for the future and that contributes to more jobs, growth and prosperity for all citizens.
Europska komisija sada provodi konkretne mjere kako bi s upravljanja krizom, koje je bilo nužno proteklih godina, prešla na stvaranje jače i cjelovite unije, unije izgrađene na trajnim, pravednim i demokratski legitimnim temeljima za budućnost i unije koja pridonosi zapošljavanju, rastu i prosperitetu svih svojih građana.