natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Implementation of HITRA and its contribution to the development of the Croatian NIS has so far been insufficient.
Primjena programa HITRA i njegov doprinos razvoju hrvatskoga nacionalnoga inovacijskoga sustava do sada nisu bili dostatni.
Considering the fact that innovation policy has been operational only over the last four years, its estimated impact on research and development, and in consequence on economic growth, could only have been modest and therefore, will not yet be visible.
Zbog činjenice da je inovacijska politika primjenjivana samo u posljednje četiri godine, njezin procijenjeni utjecaj na istraživanje i razvoj, a posljedično i na gospodarski rast, može biti skroman i, prema tome, slabo vidljiv.
METHODOLOGY AND DATA
METODOLOGIJA I PODACI
The theoretical framework of technological changes assumes that there is an R&D sector which, in interaction with demand for R&D by innovators, generates innovations (Radosevic, 2003a:5).
Teorijski okvir tehnoloških promjena pretpostavlja postojanje sektora istraživanja i razvoja koji u interakciji sa zanimanjem inovatora za rezultate istraživanja i razvoj vodi inovacijama (Radošević, 2003a:5).
Our goal is to examine the state of demand for innovations and the pool of innovations in Croatia and make a comparative analysis with the EU and its new members.
Naš je cilj istražiti potrebu za inovacijama i stanje u području inovacija u Hrvatskoj te napraviti usporednu analizu s EU, novim članicama te Rumunjskom i Bugarskom.
We use the EIS as a framework of our analysis.
Kao okvir za analizu koristili smo se Europskom ljestvicom uspjeha u inoviranju.
It was originally created for tracing progress towards the EU's strategic goal of becoming the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world (European Commission, 2004:4) and it consists of 17 indicators divided into four categories relevant to the innovation process.
Ljestvica je izvorno kreirana za praćenje napredovanja prema strateškim ciljevima EU radi postizanja najkonkurentnijega i najdinamičnijega gospodarstva u svijetu zasnovanoga na znanju (European Commission, 2004c:4) i sastoji se od 17 pokazatelja podijeljenih u četiri kategorije relevantne za proces inoviranja.
Those categories are: human resources, knowledge creation, transmission and application of new knowledge and innovation finance, market and output.
Te su kategorije ljudski potencijali, kreiranje znanja, prijenos i primjena novoga znanja i financije, tržište i proizvod inovacija.
Countries already included in the Scoreboard's sample are the EU-15 and the new members of the EU as of May 2004 and Bulgaria and Romania.
Uključene su EU15 i nove članice EU od svibnja 2004. te Bugarska i Rumunjska.
The human resources category includes five indicators divided into two groups: education and learning, and employment.
Kategorija ljudskih potencijala obuhvaća pet pokazatelja podijeljenih u dvije skupine: obrazovanje i učenje te zaposlenost.
The indicators related to education and learning are: percentage of S&E graduates of the 20-29 year age class in the population, the percentage of the population with tertiary education, and participation in life-long learning.
Pokazatelji vezani za obrazovanje i učenje jesu postotak diplomiranih u znanosti i inženjerstvu u dobi od 20 do 29 godina u ukupnoj populaciji, postotak populacije s visokim obrazovanjem i sudjelovanje u cjeloživotnom obrazovanju.
The group related to employment comprises two indicators: the number of employed in medium and high-tech manufacturing and the number of employed in high-tech services.
Skupina koja se odnosi na zaposlenost obuhvaća dva pokazatelja: broj zaposlenih u proizvodnim poduzećima visoke tehnološke razine i broj zaposlenih u uslužnim poduzećima visoke tehnološke razine.
Knowledge creation as category measures inventive activity.
Kreiranje znanja kao kategorija odražava inventivne aktivnosti.
Knowledge creation as a process enhances inventions which are prerequisites for innovation activities.
Kreiranje znanja kao proces potiče invencije koje su vrlo često preduvjet inovacijskih aktivnosti.
Its indicators are: public R&D, business R&D and patenting.
Pokazatelji te kategorije jesu javna istraživanja i razvoj, poslovna istraživanja i razvoj te patentiranje.
Patenting has two sub-categories (1) high technology patents at the EPO and high technology patents at the US Patent Office (USPTO) and (2) EPO applications (per million population) and USPTO applications (per million population).
Patentiranje ima dvije potkategorije: (1) patente visoke tehnološke razine pri Europskom uredu za patente (EPO high tech patents) i patente visoke tehnološke razine pri Uredu SAD-a za patente (USPTO high tech patents) i (2) prijave Europskom uredu za patente i Uredu SAD-a za patente (USPTO).vii
Transmission and application of new knowledge as category covers innovation activities such as the adoption of new equipment to a firm's production and service systems, adopting innovations developed by other firms and organizations, and adapting new knowledge to the firm's specific needs (European Commission, 2001:6).
Prijenos i primjena novoga znanja kao kategorija pokriva inovacijske aktivnosti kao što su uvođenje nove opreme u sustav proizvodnje i pružanja usluga poduzeća, usvajanje inovacija što su ih razvila nova poduzeća i organizacije te usvajanje novoga znanja za posebne potrebe poduzeća (European Commission, 2001:6).
This category includes the indicators: SMEs innovating in-house manufacturing, SMEs involved in innovation co-operation and innovation expenditures.
Ta kategorija obuhvaća nekoliko pokazatelja: inoviranje malih i srednjih poduzeća vlastite proizvodnje, mala i srednja poduzeća uključena u inovacijsku suradnju i izdatke za inovacije.
We start by compiling indicators for CEEC available to us from the Scoreboard Report and set their values of indicators against the EU average value in 2003.
Analizu započinjemo prikupljanjem pokazatelja za zemlje srednje i istočne Europe dostupnih u Izvješću o Europskoj ljestvici uspjeha u inoviranju i uspoređujemo njihove vrijednosti s prosječnom vrijednošću pokazatelja za EU u 2003.
Due to the unavailability of data for Croatia in the Scoreboard's category Innovation finance, market and output, we omit this category and focus on an analysis of the series of 12 indicators comprised in the other three categories: human resources, knowledge creation and transmission and application of new knowledge.
Zbog nedostupnosti podataka za Hrvatsku u kategoriji Financiranje, tržište i stvaranje inovacija Europske ljestvice uspjeha u inoviranju, ispustili smo tu kategoriju i usmjerili se na analizu serija od 12 pokazatelja obuhvaćenih u ostale tri kategorije: ljudskim potencijalima, kreiranju znanja te u prijenosu i primjeni novog znanja.
Data for constructing Croatia's indicators are collected from sources at both macro and micro-level.
Podaci za konstruiranje hrvatskih pokazatelja prikupljeni su iz izvora na makrorazini i mikrorazini.
Macro-level data are taken from the Central Bureau of Statistics (CBS), ministries and government agencies.
Podaci s makrorazine prikupljeni su od Državnog zavoda za statistiku, ministarstava i vladinih agencija.
The statistics include manufacturing and service sectors data on product and process innovations, expenditures on innovation activities, in-house research and development.
Ta statistika obuhvaća podatke iz sektora proizvodnje i sektora usluga za inovacije proizvoda i procesa, izdatke za inovacijske aktivnosti, istraživanje i razvoj unutar poduzeća itd.
The Croatian CIS is carried out in 3,749 firms with over 10 employees belonging to the sections of Mining and Quarrying, Manufacturing, Electricity, Gas and Water Supply, Transport, Storage and Communication, Financial Intermediating and subsections: Computer and related activities, Research and development, Architectural and engineering activities and related technical consultancy, Technical testing and analysisA The period under observation is 2001-2003.
U Hrvatskoj je CIS proveden na 3.749 poduzeća s više od deset zaposlenih u rudarstvu i eksploataciji, proizvodnji, opskrbi električnom energijom, plinom i vodom, prijevozu, skladištenju i komunikacijama te u financijskom posredovanju i poddjelatnostima: računalnim i srodnim aktivnostima, istraživanju i razvoju, arhitektonskoj djelatnosti i inženjerstvu te u tehničkom savjetovanju povezanome s tim, tehničkom testiranju i analizi.ix Promatrano je razdoblje 2001-2003. godina.
The sample used for the purposes of constructing indicators in the transmission and application of new knowledge category is smaller than in the other categories and amounts to 600 firms.
Uzorak iskorišten za konstruiranje pokazatelja iz kategorije prijenosa i primjene novog znanja manji je nego uzorak iz druge kategorije i čini ga 600 poduzeća.
We expect the final values in this category to be lower than the preliminary ones that we are using.
Očekujemo da će konačne vrijednosti u kategoriji prijenosa i primjene novog znanja biti niže nego preliminarne vrijednosti kojima se mi koristimo.
In our analysis, we are forced to adapt the framework of Scoreboard indicators because an application of a single methodology across the sample of countries is not possible.
U analizi smo se prisiljeni koristiti okvirom pokazatelja Europske ljestvice uspjeha u inoviranju jer primjena jedinstvene metodologije za mjerenje inovacijskih aktivnosti za sve zemlje iz uzorka ne postoji.
The analysis will allow us to rank Croatia against EU countries and other accession countries in the monitoring period and assess the country's progress towards EU in the area of innovation activities and technological changes.
Analiza će nam omogućiti rangiranje Hrvatske u odnosu prema zemljama EU i zemljama pristupnicama u razdoblju promatranja, te za ocjenu napretka zemlje na području inovacijskih aktivnosti i tehnoloških promjena mjerenoga standardima EU.
INDICATORS ANALYSIS
ANALIZA POKAZATELJA
The first category of indicators is related to the state and potential of human resources.
Prva se kategorija pokazatelja odnosi na stanje i sposobnosti ljudskih potencijala.
They approximate achievements in education and life-long learning and are combined with employment in mediumhigh tech industries and services.
Oni pokušavaju obuhvatiti ostvarenja u obrazovanju i cjeloživotnom obrazovanju, a kombiniraju se sa zaposlenošću u industriji i uslužnim djelatnostima usmjerenima na srednje visoku tehnološku razinu.
x Within this category, Croatia ranks relatively well in comparison to the rest of the CEEC as well as in comparison to the EU average.
x U toj kategoriji Hrvatska stoji prilično dobro u usporedbi s ostalim zemljama srednje i istočne Europe, kao i u usporedbi s prosjekom EU.
Science and engineering graduates indicator is a measure of the supply of new graduates with training in S&E.
Pokazatelj visokoobrazovanih u znanosti i inzenjerstvu mjera je udjela osoba u djelatnostima obuhvaćenima pojmom znanosti i inženjerstva.
This indicator is used as a broad educational category.
Taj se pokazatelj rabi kao široka kategorija obrazovanja.
According to the average value of the indicator S&E graduates, three groups of countries differ in progress across EU.
Prema prosječnoj vrijednosti pokazatelja, u EU se izdvajaju tri skupine.
The first group represents countries with higher values than EU average with the “European tiger” Ireland standing out with over 90% more graduates in S&E than the EU average.
Prvu čine zemlje s vrijednošću toga pokazatelja većom od prosjeka EU, s “europskim tigrom” Irskom, u kojoj je 90% više diplomiranih na fakultetima koji obuhvaćaju znanost i inženjerstvo od prosjeka EU.
France, the United Kingdom and Finland follow.
Slijede Francuska, Velika Britanija i Finska.
Finland and Ireland's economic successes have often been attributed to the countries' devotion to university education.
Gospodarski uspjeh Finske i Irske često se pripisuje njihovoj predanosti fakultetskom obrazovanju.
Nonetheless, one of the biggest and most successful European economies, Germany, has a lower value than the EU average.
Suprotno tome, jedno od najvećih i najuspješnijih europskih gospodarstava, njemačko, ima vrijednost nižu od prosjeka EU.
All of the CEEC except Lithuania have fewer S&E graduates than the EU average.
Sve zemlje središnje i istočne Europe osim Litve imaju niže pokazatelje od prosjeka EU.
The value of the Croatian indicator is slightly lower than the EU average, and places the country in line with Belgium and Germany, which belong to the lower value group.
Vrijednost pokazatelja za Hrvatsku nešto je niža od prosjeka EU, te svrstava zemlju u skupinu s Belgijom i Njemačkom, koje pripadaju skupini s nižom vrijednošću tog pokazatelja.
Croatia is leading, with Lithuania, among CEEC.
Hrvatska, zajedno s Litvom, vodi među zemljama središnje i istočne Europe.
Population with tertiary education indicator represents a general indicator of the supply of advanced skills (European Commission, 2003:8).
Stanovništvo s visokim obrazovanjem opći je pokazatelj ponude naprednih znanja (European Commission, 2003a:8).
On average, 21% of population in the EU has completed a university program.
Prosječno 21% europske populacije ima završen fakultet.
Finland and the UK again stand out as countries with even higher shares of the population with a university degree, implying that their educational systems produce a large advanced-skills base for industries.
Finska i Velika Britanija ističu se kao zemlje s još većim udjelom stanovnika sa sveučilišnom diplomom, iz čega proizlazi da njihov obrazovni sustav daje široku visokoobrazovanu osnovu za industriju.
The position of Croatia compared to the EU average shows an unfavorable situation because only 15.9% of population has tertiary level education, which is 26% lower than the EU average.
Položaj Hrvatske u usporedbu s EU pokazuje nepovoljan odnos jer manje od 16% stanovnika ima visoku razinu obrazovanja, što je 26% manje od prosjeka EU.
Lithuania and Estonia have managed to fall into the above-EU average group, while Bulgaria's indicator is near the average.
Litva i Estonija uspjele su ući u skupinu s vrijednošću toga pokazatelja većom od prosjeka EU, dok je vrijednost za Bugarsku blizu prosjeka.
Life-long learning presents continuous learning of new ideas and skills (European Commission, 2003a: 10).
Cjeloživotno obrazovanje je kontinuirano usvajanje novih ideja i znanja (European Commission, 2003a:10).
The UK (with the Scandinavian countries) manages to lead in the EU with the highest share of participation in life-long learning.
Velika Britanija, zajedno sa skandinavskim zemljama, po tome je vodeća zemlja u EU, s najvećim udjelom sudjelovanja u cjeloživotnom obrazovanju.
Life-long learning presents the most critical problem for Croatia in the human resources category.
Kontinuirano je obrazovanje najkritičniji problem Hrvatske u kategoriji ljudskih potencijala.
Not only is the value of this indicator far below the EU average, but is also far below all of the new members' values.
Ne samo da je vrijednost toga pokazatelja znatno ispod prosjeka EU, već je znatno niža od vrijednosti svih novih članica.
The only countries with more critical values are Greece, Bulgaria and Romania - all of which are countries with high rates of unemployment.
Zemlje s kritičnijim vrijednostima samo su Grčka, Bugarska i Rumunjska - sve tri s visokom stopom nezaposlenosti.
It appears that education in Croatia is still focused on elementary and secondary education, putting emphasis on outmoded methods and teaching techniques of a narrow range of basic skills (cf. National Competitiveness Council, 2004:21).
Čini se kako je obrazovanje u Hrvatskoj još uvijek usmjereno na osnovno i srednjoškolsko, s naglaskom na zastarjelim metodama i tehnikama podučavanja ograničenog spektra osnovnih vještina (National Competitiveness Council, 2004:21).
Also, the links between high education and businesses are underdeveloped, which hinders the accumulation of mutual benefits provided by life-long learning.
Jednako tako, veze između visokog obrazovanja i poslovnoga sektora slabe su, što ometa postizanje obostranih koristi koje donosi cjeloživotno obrazovanje.
If we accept the argument that the level of education quality and participation in life-long learning processes are determinants of national competitiveness (National Competitiveness Council, 2003:54) then the Croatian competitive stance is vulnerable in comparison with EU and other CEE countries.
Ako prihvatimo tezu da kvaliteta obrazovanja i sudjelovanje u procesima učenja tijekom cijeloga života određuju nacionalnu konkurentnost (National Competitiveness Council, 2003:54), tada je položaj Hrvatske s obzirom na konkurentnost osjetljiv u usporedbi s EU i drugim zemljama središnje i istočne Europe.
Employment in medium-high and high technology manufacturing is considered crucial for economic development because it includes sub-sectors with great innovative potential frequently accompanied by business success.
Zaposlenost u poduzećima srednje visoke i visoke tehnološke razine smatra se presudnom za gospodarski razvitak jer obuhvaća podsektore s velikim inovativnim potencijalom koji često prati poslovni uspjeh.
In the EU, Germany is the only country with a value higher than the EU average value.
Njemačka je jedina zemlja u EU s vrijednošću većom od prosjeka Unije.
The rest of the old members' values are near the average (Finland, Italy, Sweden, etc.).
Vrijednosti ostalih starih članica blizu su prosjeka (npr. Finska, Italija, Švedska).
Employment in medium-high technology manufacturing in CEEC is very high and above the EU average in the most progressive new EU members: the Czech Republic, Hungary, Poland, Slovakia and Slovenia.
Zaposlenost u poduzećima srednje visoke i visoke tehnološke razine u zemljama središnje i istočne Europe vrlo je visoka i iznad je prosjeka EU u najnaprednijim novim članicama EU: Češkoj, Mađarskoj, Poljskoj, Slovačkoj i Sloveniji.
Croatia lags behind these progressive countries, but has a better position than Bulgaria and Romania.
Hrvatska zaostaje za tim naprednim zemljama, ali ima bolji položaj od Bugarske i Rumunjske.
Croatia's indicator value is similar to results obtained from analysis of employment in manufacturing where Croatia had worse results than the Czech Republic, Slovenia and Hungary, but was better off than Bulgaria (Vidovic, 2004: 21).
Vrijednost hrvatskog pokazatelja bliska je rezultatu dobivenom analizom zaposlenosti u proizvodnji, u čemu Hrvatska ima lošije rezultate od Češke, Slovenije i Mađarske, ali bolje od Bugarske (Vidović, 2004:21).
Perhaps this can be explained by the shrinking of the previously strong industrial base in Croatia, while both in Hungary and the Czech Republic this base was strengthened with inflows of export-oriented FDI.
To se možda može objasniti smanjivanjem nekoć jake industrijske osnove u Hrvatskoj, dok je i u Mađarskoj i u Češkoj ta osnova ojačana pritjecanjem izravnih stranih ulaganja usmjerenih na izvoz.
The importance of the employment in high-tech services indicator lies in fact that high technology services both provide services directly to consumers such as telecommunications and provide inputs to the innovative activities of other firms in all sectors of the economy (European Commission, 2004a:11).
Značenje pokazatelja zaposlenosti u uslužnim poduzećima visoke tehnološke razine ogleda se u činjenici da se takve usluge pružaju izravno potrošačima, npr. u telekomunikacijama, te u tome što inpute za inovacijske aktivnosti čine dostupnim drugim poduzećima u svim sektorima gospodarstva (European Commission, 2004a:l-ll).
Employment in medium-high tech industries and services also indicates the potential for catching-up, which is easier if economies are specialized in technology-intensive sectors (Radosevic, 2003b:9).
Zaposlenost u poduzećima koja proizvode robu srednje visoke tehnološke razine i pružaju takve usluge također upućuje na to da postoji potencijal za sustizanje, koji je veći ako su gospodarstva specijalizirana u tehnološki intenzivnim sektorima (Radošević, 2003b:9).
Interestingly, countries that push the EU average up are mostly smaller countries, and not surprisingly some of them have been shown to have a large base of S&E education; among them are the Scandinavian countries, the Netherlands and Ireland.
Prosjek EU podižu uglavnom manje zemlje, od kojih su se neke pokazale snažnima u obrazovanju na području znanosti i inženjerstva; među njima su skandinavske zemlje, Nizozemska i Irska.
This indicator is one of those where the CEEC seem to be catching up with the EU or faring well generally.
Taj je pokazatelj jedan od onih po kojima zemlje središnje i istočne Europe dostižu EU.
Poland in that respect is leading in the share of population employed in the high-tech service sector.
U tom je području Poljska vodeća po udjelu stanovništva zaposlenoga u poduzećima koja pružaju visokotehnološke usluge.
All other CEEC are lagging behind the EU average, Croatia being close to that average with 6.4% of employed in medium-high and high technology manufacturing.
Sve ostale zemlje središnje i istočne Europe zaostaju za prosjekom EU, a Hrvatska je sa 6,4% zaposlenih u poduzećima visoke tehnološke razine blizu toga prosjeka.
Knowledge creation
Kreiranje znanja
According to the values of indicators falling into this category, CEEC are not competitive with the EU in knowledge creation.
Prema vrijednostima pokazatelja koji pripadaju toj kategoriji, zemlje središnje i istočne Europe u kreiranju znanja nisu konkurentne EU.
Croatia ranks unfavorably in all of the indicators, and has not managed to reach the EU average in any of the indicators.
Hrvatska ima loš plasman po svim pokazateljima i ni po jednome od pokazatelja nije uspjela dosegnuti prosjek EU.
Public R&D expenditures indicator is calculated as the difference between Government Expenditures on Research and Development (GERD) and Business Expenditures on Research and Development (BERD).
Pokazatelj javnih izdataka za istraživanje i razvoj izračunava se kao razlika izdataka države za istraživanje i razvoj i izdataka poslovnog sektora za istraživanje i razvoj.
Its great importance lies in fact that public R&D represents the foundation of every national scientific system and national innovation system.
Njegova najveća važnost jest to što javna istraživanja i razvoj čine osnovu svakoga nacionalnoga sustava znanosti i osnovu nacionalnoga inovacijskoga sustava.
Systems of innovation in the modern sense are made up of interaction between the R&D system, firms and the government.
Sustavi inovacija u modernom su smislu interakcija između sustava istraživanja i razvitka, poduzeća i države.
Slovenia as the credited frontrunner among CEEC has succeeded in getting its expenditures to reach 0.7% of GDP, which is the EU average.
Slovenija je kao jedna od vodećih zemalja središnje i istočne Europe uspjela podići svoje izdatke na 0,7% BDP-a, što je prosjek EU.
Generally, Slovenia takes the lead in all of the indicators in the category of knowledge creation, thereby manifesting the convergence with the EU it has achieved in this respect.
Općenito, Slovenija po svim pokazateljima ima vodeće mjesto u kategoriji kreiranja znanja i na taj način očituje približavanje EU.
Croatia slightly lags behind Slovenia in public expenditures on R&D as percentage of GDP, but is far ahead of the other CEEC and only 8.7% below the EU average.
Hrvatska donekle zaostaje za Slovenijom u javnim izdacima za istraživanje i razvoj kao postotku BDP-a, ali je daleko ispred drugih zemalja središnje i istočne Europe i samo 8,7% ispod prosjeka EU.
Business expenditures on R&D indicator captures the formal creation of new knowledge within firms.
Pokazatelj izdataka poslovnog sektora za istraživanje i razvoj odnosi se na stvaranje novoga znanja unutar poduzeća.
It is particularly important in science-based sectors (pharmaceuticals, chemicals and some area of electronics) where most new knowledge is created in or near R&D laboratories (European Commission, 2003a: 18).
To je osobito važno u sektorima koji se zasnivaju na znanosti (farmacija, kemijska industrija i neka područja elektronike) i u kojima većina novoga znanja nastaje u laboratorijima za istraživanje i razvoj ili u njihovoj blizini (European Commission, 2003a:1-18).