natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These include a revision of “internal” EU policies (such as the Common Agricultural Policy, CAP) and policies towards third countries (the Mediterranean countries, Russia, Ukraine, Commonwealth of Independent States (CIS) and transatlantic partners).
To obuhvaća reviziju “unutarnjih” politika EU (kao što je zajednička poljoprivredna politika) i politika prema trećim zemljama (mediteranske države, Rusija, Ukrajina, Zajednica nezavisnih država (ZND) i transatlantski partneri).
Instruments of the policy towards neighboring countries include the creation of free trade zones and cumulation of rules of origin.
Instrumenti politika prema susjednim regijama podrazumijevaju stvaranje zona slobodne trgovine i kumulaciju pravila o podrijetlu.
It is expected that by 2010 EU will create a free-trade zone with Mediterranean countries in which cumulation of rules of origin will apply.
Očekuje se da će do 2010. biti uspostavljena zona slobodne trgovine između EU i mediteranskih država, te da će pravila o podrijetlu robe omogućivati kumulaciju podrijetla.
So when Croatia joins the EU, it will have to allow free access to the domestic market from more countries - not only the EU member states.
Dakle, kad se Hrvatska uključi u EU, morat će omogućiti slobodni pristup domaćem tržištu proizvodima iz više država, ne samo iz članica EU.
It will also have to be able to compete with competitive pressures in the market of member states, which will be increased by the effects of enlargement and EU policies - all (or almost all) neighboring countries will have free access to the EU market.
Ujedno, morat će biti u stanju suočiti se s konkurentskim pritiskom na tržištu država članica, a konkurenciju će pojačati provedba politika EU - proizvodi iz svih (ili gotovo svih) susjednih država imat će slobodan pristup tržištu EU.
Also, liberalization of Croatian trade policy towards Mediterranean countries and CIS will be one of the elements upon which alignment with the EU rules and also compliance with the second economic criterion will be assessed.
Osim toga, liberalizacija hrvatske trgovinske politike prema mediteranskim državama i ZND-u bit će među elementima na temelju kojih će se procjenjivati usklađenost s pravilima EU i ispunjavanje drugog kriterija za članstvo.
Furthermore, the EU will develop some policies not directly related to the enlargement.
EU će razviti i neke politike koje nisu izravno vezane za proces proširenja.
Croatia will have to adhere to them as well.
Hrvatska će morati prihvatiti i takve politike.
They might include some constitutional agreements, financial rules (including issues such as budget and state aid) and competition policy issues.
One bi mogle obuhvatiti ustavni dogovor, financijska pravila (uključujući pitanja kao što su donošenje i podjela proračuna, državne potpore) i pitanja vezana za politiku konkurencije.
So in the pre-accession period Croatia will have to follow developments in the EU.
Dakle, u pretpristupnom razdoblju Hrvatska će morati slijediti razvoj EU.
However, in alignment with EU policies, caution is needed.
Međutim, u usklađivanju s politikama EU potreban je oprez.
For experience has shown that Croatia's membership in CEFTA was too short to bring any benefits,xvii while the arrangements achieved might be regarded as an obstacle in getting a “better deal” with the EU in negotiating revisions of the SAA in order to take account of the enlargement.
Primjerice, članstvo Hrvatske u CEFTA-i prije proširenja EU bilo je prekratko da donese znatnije koristi,xvii a ugovorene obveze prema CEFTA-i bile su teškoća tijekom pregovora o dopunama SSP-a kako bi se uzeli u obzir učinci proširenja.
That is, in order to take account of enlargement, some technical adjustments of the SAA were necessary.
Naime, radi prilagodbe proširenom EU, provedeni su pregovori o tehničkim prilagodbama SSP-a.
This led to the new protocol of the SAA (Protocol No. 7) being negotiated.
Dogovoren je novi protokol SSP-a (Protokol 7).
Its purpose is to adjust quotas to the enlarged EU.
Njegova je namjena redefiniranje kvota, kako bi se uzeo u obzir učinak proširenja.
Technical adjustments were seen by the EU as simple math - adding the quotas defined by free trade agreements between Croatia and new member states to the quotas defined by the SAA.
EU je zauzeo stajalište da su tehničke prilagodbe jednostavna matematika: postojećim se kvotama dodaju kvote ugovorene sporazumima o slobodnoj trgovini između Hrvatske i novih država članica.
Hence, technical adjustments, as seen by the EU, would mean increased quotas that would be used by the old member states and hence a further increase of Croatian imports from EU.
Stoga bi tehničke prilagodbe, da je provedeno načelo za koje su se zalagali pregovarači EU, omogućile znatno povećanje kvota kojima bi se koristile stare članice i time dovele do daljnjeg povećanja uvoza iz EU.
Finally, the EU is still developing, and can be considered as a moving target.
Konačno, EU se i dalje razvija, pa se može smatrati pokretnom metom.
Capacity of enlarged European Union to absorb new members
Sposobnost Europske unije da prihvati nove članice
The enlargement from 15 to 25 underlines the need for defining the EU from the inside by a Constitution and along its edges by the adoption of a strategy on the wider Europe and the neighborhood.
Proširenje EU s 15 na 25 članica povećava potrebu za unutarnjim definiranjem Ustavom te za određenjem granica Europe usvajanjem strategije o široj Europi i susjedstvu.
These two issues can also shape the process of the enlargement in the future.
Ta dva pitanja mogu odrediti proces budućih proširenja.
The financial framework for the next round of enlargement depends on its size and coherence.
Financijski okvir za sljedeći krug proširenja ovisi o veličini proširenja i njegovoj koherentnosti.
Namely, the capacity of the EU to take on new members depends on the capacity of the EU to manage and finance its policies.
Naime, sposobnost EU da primi nove članice ovisi o mogućnosti provedbe i financiranja politika.
Institutional arrangement depends on whether this will be the last round, or some new rounds are likely to happen in the near future.
Institucionalni ustroj ovisi o tome hoće li iduće proširenje biti posljednje ili će ih biti još.
This is closely connected with the question of the borders of Europe.
To je pitanje usko vezano s definicijama granice Europe.
Which countries are “potential candidates” significantly influences capacity of the EU to absorb new members, which is one of the Copenhagen criteria.
Podatak o tome koje su države “potencijalne kandidatkinje” znatno utječe na sposobnost EU da prihvati nove članice, što je jedan od uvjeta iz Kopenhagena.
Institutional design for EU-28 (if Croatia is the only country in the next round of enlargement, and Bulgaria and Romania are included as part of this round of enlargement) is likely to be different from EU-29 (EU- 25 + Bulgaria + Romania + Croatia + Turkey), or EU of some 35, mostly small states (SAP countries, which are at present potential candidates: Albania, Bosnia and Herzegovina, Macedonia, Serbia, Montenegro and Kosovo).xix
Institucionalni ustroj EU-28 (kad bi Hrvatska bila jedina država u idućem krugu proširenja, a Bugarska i Rumunjska postale punopravne članice kao dio prvog kruga proširenja na istok) vjerojatno će biti drugačiji od EU-29 (EU 25 + Bugarska + Rumunjska + Hrvatska + Turska), ili za EU sastavljenu od približno 35 uglavnom malih država (države procesa stabilizacije i pridruživanja, koje su trenutačno potencijalne kandidatkinje: Albanija, Bosna i Hercegovina, Makedonija, Srbija, Crna Gora i Kosovo).xix
Next, it is difficult to predict whether EU-25 can work with its present institutions.
Sljedeće, teško je predvidjeti može li EU-25 funkcionirati sa sadašnjim institucijama.
This makes the time horizon for future enlargements more distant.
To pitanje odgađa buduća proširenja.
The Constitution should facilitate the functioning of the EU and enable subsequent enlargement(s).
Ustav bi trebao olakšati funkcioniranje EU i omogućiti sljedeće proširenje (ili više njih).
Without a constitutional framework it will be quite difficult to reach an institutional agreement on the participation of Croatian representatives in the EU institutions.
Bez ustava će biti prilično teško postići dogovor koji bi omogućio sudjelovanje hrvatskih predstavnika u institucijama EU.
This implies that based on the EU's capacity to take on new members there are two basic scenarios for inclusion of Croatia into the EU.
Dakle, na temelju sposobnosti EU da primi nove članice moguća su dva scenarija za uključivanje Hrvatske.
The first is the fast inclusion scenario based on an EU political decision and does not provide a “regular” framework for the institutional design of the enlarged EU.
Prvi je scenarij brzog uključivanja, koji se temelji na političkoj odluci EU i ne osigurava “redoviti” okvir za definiranje institucionalnog ustroja proširene Unije.
It implies that Croatia will be the only country included in the round of enlargement.
To znači da će Hrvatska biti jedina država uključena u sljedeći krug proširenja.
Its size would allow the granting of the same number of representatives to the EU institutions as to countries of a similar size.
Njezina bi veličina omogućila dodjelu jednakog broja predstavnika u institucijama EU koliko ih imaju članice slične veličine.
However, this solution does not enable the same approach for the subsequent rounds of enlargement, decreases the credibility of the EU and indicates that votes of a small, individual member basically do not matter.
Međutim, takvo rješenje ne omogućuje jednak pristup u idućim krugovima proširenja, smanjuje kredibilnost EU i pokazuje da glasovi male članice u institucijama EU nisu osobito važni.
For if the inclusion of Croatia were to decrease the power of some countries in decision-making, it would be politically very difficult to achieve the needed unanimity.
Naime, ako bi uključivanje predstavnika Hrvatske u institucije EU smanjilo značaj pojedinih članica u postupku odlučivanja, bilo bi politički prilično teško postići potrebnu jednoglasnost.
Therefore, we consider that the fast-track scenario is not very likely.
Stoga smatramo da scenarij brzog uključivanja nije baš vjerojatan.
The more distant membership scenario is based on the presumption that the “normal” institutional approach will be followed.
Scenarij odgođenog članstva temelji se na pretpostavci da će se primijeniti uobičajeni institucionalni pristup.
This implies that the EU will have to digest this enlargement first, so that the next enlargement will not happen before a constitution is agreed upon and ratified.
To podrazumijeva da EU mora najprije asimilirati nove članice te da do sljedećeg kruga proširenja neće doći prije nego se donese i ratificira Ustav.
The institutional package related to EU-accession can be negotiated for Croatia alone, for Croatia and Turkey, possibly Macedonia and other SAP countries.
Institucionalni ustroj EU može se definirati samo za Hrvatsku, za Hrvatsku i Tursku, ali i za Makedoniju i ostale države procesa stabilizacije i pridruživanja.
This does not imply that the whole “block” is going to enter the EU in unison.
To ne znači da će cijeli “blok” ući u EU istodobno.
However, it is likely that the EU will design the institutional structure for SAP countries and Turkey in a “package”.
Međutim, vjerojatno je da EU predvidi mogućnost sudjelovanja svih sadašnjih kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja odjednom.
Namely, SAP countries are rather small, so their membership can cause additional problems in voting, disturbing the balance between big and small member states.
Naime, države procesa stabilizacije i pridruživanja malene su, pa bi njihovo uključivanje moglo uzrokovati dodatne teškoće u odlučivanju institucija EU jer se mijenja odnos između velikih i malih članica.
Considering Turkey as an EU member state would probably be of interest to the “big” countries, since their number and influence would grow.
Prema kriteriju veličine, uključivanje Turske povećava broj i utjecaj velikih država članica, pa bi im to s tog stajališta moglo biti u interesu.
Table 2 illustrates how the average size of EU member states has shrunk as a result of the enlargement.
Tablica 2. pokazuje kako se veličina prosječne države članice smanjila nakon proširenja EU.
While half of the EU-15 countries had populations of over 10 million, in EU-25 more than half have over 9 million, which decreases the relative “weight” of the “big” countries.
Za ponderiranje glasova u Vijeću prikazani medijan govori više: dok je polovica država članica EU-15 imala više od 10 milijuna stanovnika, u EU-25 više od polovice država članica ima 9 milijuna stanovnika, što smanjuje relativnu važnost “velikih” članica.
The SAP countries have populations of 5 million on average (4.2 median), so their inclusion would shift the balance further to the smaller countries.
Države procesa stabilizacije i pridruživanja prosječno imaju 5 milijuna stanovnika (medijan 4,2) pa bi njihovo uključivanje u punopravno članstvo dodatno pomaknulo ravnotežu prema manjim članicama.
To sum up, enlargement of the EU decreases its capacity to accept new members.
Zaključno, proširenjem se smanjuje sposobnost EU za prihvaćanje novih članica.
The differences between the negotiating statuses of the candidates are correlated with the capacity of the EU to absorb them.
Razlike u statusu pregovora između zemalja kandidatkinja u korelaciji su sa sposobnošću EU da ih prihvati.
In order to include representatives of new members in the EU institutions, an agreement and a new intergovernmental conference are needed.
Da bi se predstavnici novih članica uključili u institucije EU, potrebna je nova međuvladina konferencija i novi ugovor.
Hence, it would be more reasonable and efficient to initiate such a procedure for more than just one small country.
Stoga bi bilo razumnije i učinkovitije da se takav postupak pokrene za više malih država, a ne samo za jednu.
Economic impact of the enlargement
Ekonomski učinci proširenja Europske unije
The net economic impact of the first round of the Eastern enlargement is expected to be small and positive (for more, see e.g. European Commission, 1997).
Ukupan očekivani neto ekonomski učinak prvog kruga proširenja EU na istok trebao bi biti malen i pozitivan (više o tome vidjeti npr. u: European Commission, 1997).
The expected economic impact for the new members should be large and positive.
Očekivani ekonomski učinak na nove članice trebao bi biti velik i pozitivan.
The impact on the old members (EU-15) is expected to be limited.
Očekivani učinak na stare članice (EU-15) ograničen je.
The GDP of the 10 new member states amounts in total to approximately 4% of the GDP of EU-15 (Eurostat, 2004), which illustrates why the impact on the economies of the EU-15 is expected to be marginal.
Ukupni BDP deset novih članica iznosi oko 4% BDP-a EU-15 (Eurostat, 2004), što pokazuje zašto je očekivani učinak proširenja na gospodarstva EU-15 marginalan.
The prevailing impact on third countries is also expected to be limited, but unevenly distributed.
Prevladavajući učinak na treče zemlje također bi trebao biti ograničen, ali nejednoliko raspoređen.
The impact of enlargement is expected to be bigger in neighboring regions, and negative in traditional industries and agriculture (for more about this see Gros, Crum and Turmann, 2004; Bayar, 1998; Frandsen, Jensen and Vanzetti, 1998; European Commission, 1997; Boromisa, 2004b).xx
Očekivani je učinak proširenja veći u susjednim regijama, a negativan je u tradicionalnim industrijama i u poljoprivredi (više o tome vidjeti u: Gros, Crum i Turmann, 2004; Bayar, 1998; Frandsen, Jensen i Vanzetti, 1998; European Commission, 1997; Boromisa, 2004b).xx
Croatia is a neighboring economy, in which traditional industries are quite important.
Hrvatska je susjed EU, a u njezinu su gospodarstvu tradicionalne industrije prilično važne.
Hence, negative effects of enlargement can be expected.
Stoga se mogu očekivati negativni učinci proširenja.
On the other hand, the EU enlargement is taking place during an extremely eventful period for Croatia: it has recently joined the WTO, signed the SAA and regional free trade arrangements (with CEFTA, EFTA and Western Balkans).
Osim toga, proširenje se zbiva u intenzivnom razdoblju za Hrvatsku - nedavno je pristupila Svjetskoj trgovinskoj organizaciji, potpisala SSP i regionalne sporazume o slobodnoj trgovini (s CEFTA-om, EFTA-om i državama zapadnog Balkana).
These processes should help alleviating possible negative effects of the EU enlargement.
Učinci tih sporazuma trebali bi pomoći u ublažavanju negativnih učinaka proširenja.
Hence, to estimate whether these processes will have a positive or negative effect some quantification is needed.
Da bi se procijenilo hoće li ukupni učinak svih tih aktivnosti biti pozitivan ili negativan, potrebna je njihova kvantifikacija.
Our quantification is based on two analyses - on the level of the economy as a whole and a sector-specific analysis.
Ona koju predstavljamo ovdje temelji se na dvije analize - jedna je na razini cijeloga gospodarstva, a druga na sektorskoj razini.
Both analyses, whose results are presented below, quantify trade effects of the EU enlargement and establishment of free trade zone with the EU.
Obje analize kvantificiraju trgovinske učinke proširenja EU i uspostave zone slobodne trgovine s EU.
At the level of economy as a whole we first estimate the general trade effects of the EU enlargement, i.e. the impact of enlargement on extra- and intra-EU trade.
Na razini cijeloga gospodarstva najprije procjenjujemo opće učinke proširenja na trgovinu, tj. učinke proširenja na unutrašnju i vanjsku razmjenu EU.
Next, we project the distribution and relevance of these effects for Croatia.
Zatim projiciramo raspodjelu tih učinaka i njihovo značenje za Hrvatsku.
Third, we estimate the effects of the establishment of a free trade zone with the enlarged EU.
Slijedi procjena učinaka uspostave zone slobodne trgovine s proširenim EU.
Finally we estimate the prevailing effect of establishment of a free trade zone between Croatia and the EU and the EU enlargement.
Na kraju procjenjujemo prevladavajući učinak uspostave zone slobodne trgovine između Hrvatske i EU te proširenja EU.
Sector-specific analysis includes an estimate of the impact of sector-specific trade barriers and an analysis of the position of Croatian exporters on the market of old and new EU member states based on several indices (e.g. revealed comparative advantages, terms of trade, quality gap).
Sektorska analiza obuhvaća procjenu učinaka promjene sektorskih trgovinskih ograničenja i položaja hrvatskih izvoznika na tržištu starih i novih članica EU na temelju nekoliko pokazatelja (relativne pokrivenosti izvoza uvozom, koja je pokazatelj komparativnih prednosti, uvjeta razmjene i indikatora kvalitete).
General trade effects of the enlargement are classified as trade creation effect (increase of intra-EU trade) and trade diversion effect (decrease of extra-EU trade).
Opći trgovinski učinci proširenja klasificiraju se kao stvaranje trgovine (porast unutrašnje razmjene EU) i skretanje trgovine (smanjivanje razmjene s trećim zemljama).
We estimated that the EU enlargement could lead to increase of intra-EU trade (trade creation effect) 1.73%, reference value being “statistical” intra-EU trade.
Procijenili smo da bi proširenje moglo potaknuti stvaranje trgovine (intenziviranje razmjene unutar EU-25) za 1,73% prema statističkoj razini, prvenstveno zbog smanjivanja troškova razmjene.
The results are in line with other studies that show that the impact of enlargement is likely to be limited (e.g. Baldwin, Francois and Portes, 1997; Keuschnigg and Kohler, 1999; Lejour, Mooij and Nahuis, 2001).
Rezultati su u skladu s drugim procjenama koje pokazuju da je očekivani učinak proširenja ograničen (npr. Baldwin, Francois i Portes, 1997; Keuschnigg, Kohler, 1999; Lejour, Mooij i Nahuis, 2001).
However, these limited effects of enlargement might be very significant for Croatia, due its size compared to the EU.
Ipak, taj ograničeni učinak može biti izrazito važan za Hrvatsku zbog njezine neznatne veličine u usporedbi s EU.
This can be illustrated by the fact that the estimated trade diversion effect (0.18% of statistical extra-EU trade after enlargement) is equivalent to 40% of the total exports of Croatia to EU-15.
To se može ilustrirati činjenicom da procijenjeni učinak skretanja trgovine (0,18%) iznosi 40% ukupne vrijednosti izvoza Hrvatske u EU-15.
Hence, what is from the EU perspective a “small” trade diversion effect can seriously jeopardize Croatian exporters.
Dakle, ono što je iz perspektive EU malo skretanje trgovine može ozbiljno ugroziti hrvatske izvoznike.
Based on the decrease of trade costs within the EU we estimate trade diversion effect of enlargement on Croatia as a 5.5% decrease of Croatian exports to the EU.
Na temelju smanjivanja troškova razmjene unutar EU procjenjujemo da će se zbog proširenja za 5,5% smanjiti hrvatski izvoz u EU.
Decreased trade costs (and prices) are expected to cause an increase of imports from the EU of 2.9%, the reference value being “statistical” exports and imports to EU-25 (Table 3).
Smanjeni troškovi razmjene (i manje cijene) mogli bi potaknuti povećanje uvoza iz EU za 2,9%, pri čemu je referentna vrijednost “statistički” uvoz i izvoz iz EU-25 (tabl.
Previous research showed the establishment of free trade zone will lead to an increase of exports to the EU-15 of ca 2%, and an increase of imports by ca 7-8% (Kersan-Skabić, 2001; Samardžija, Stanicić and Nikić, 2000; Madžarević, Sonje and Jurlin, 1997).
Prijašnja su istraživanja pokazala da uspostava zone slobodne trgovine između Hrvatske i EU dovodi do porasta izvoza u EU od oko 2% i porasta uvoza za 78% (Kersan-Škabić, 2001; Samardžija, Staničić i Nikić, 2000; Madžarević, Šonje i Jurlin, 1997).
The estimated effects of enlargement and the establishment of a free trade zone taken together show a further increase in the shortterm impact of the establishment of a free trade zone with the EU: the expected prevailing effect is a 3% decrease of exports (compared with statistical value of exports to EU-25) and an 11.4% increase of imports from EU-25 (compared with statistical imports from EU-25), as shown in Table 3.
Učinci proširenja i uspostave zone slobodne trgovine razmatrani zajedno pokazuju daljnji porast kratkoročnog učinka uspostave zone slobodne trgovine s EU: očekivani prevladavajući učinak jest smanjivanje izvoza za 3% (prema statističkoj vrijednosti izvoza u EU-25) i povećanje uvoza za 11,4% prema statističkoj vrijednosti uvoza iz EU-25, što je prikazano tablicom 3.
At the level of EU-25 increased demand is 2.73 times greater than statistical export to EU-25.
Na razini EU-25 povećanje potražnje 2,73 je puta veće od statističkog izvoza Hrvatske u EU-25.
A sector specific analysis of Croatian economy shows that in open sectors production structure corresponds to the export structurexxi.
Sektorska analiza gospodarstva Hrvatske pokazuje da u otvorenim sektorima proizvodna struktura odgovara izvoznoj™.
However, this is not in line with the comparative advantages of Croatian producers.
Izvozna struktura, međutim, nije usklađena s komparativnim prednostima proizvođača iz Hrvatske.
Bearing in mind the Croatian export structure (sectors that create 5% of GDP contribute to almost 60% exports and export oriented sectors are traditional ones - textile, clothing, wood) it is likely that negative effects will prevail.
Imajući na umu hrvatsku izvoznu strukturu (sektori koji čine 5% BDP-a čine gotovo 60% izvoza, pri čemu su izvozni sektori tradicionalni - tekstil, odjeća, drvo), moguće je da prevladaju negativni učinci.
This is the result of slow structural changes in Croatia, which during the transition period have been slower than in the new EU member states (IMF, 2000).
To je rezultat sporih strukturnih promjena u Hrvatskoj, koje su bile sporije nego u novim državama članicama EU (IMF, 2000).
The economic growth in Croatia in the transition period was boosted by domestic consumption.
Gospodarski je rast u Hrvatskoj u tranzicijskom razdoblju bio potaknut domaćom potrošnjom.