natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU standards will be based on the principle that civil drones (remotely piloted aircraft) must provide an equivalent level of safety to 'manned' aviation operations.
Standardi EU-a temeljit će se na načelu da civilne bespilotne letjelice (letjelice s daljinskim upravljanjem) moraju pružati jednaku razinu sigurnosti kao „zrakoplovi” s posadom.
EASA, the European Aviation Safety Agency, will start developing specific EU-wide standards for remotely piloted aircraft.
Posebni standardi za letjelice s daljinskim upravljanjem na razini EU-a počet će se razvijati u okviru EASA-e, Europske agencije za zrakoplovnu sigurnost.
Tough controls on privacy and data protection.
Stroge kontrole za zaštitu privatnosti i podataka.
Data collected by remotely piloted aircraft, must comply with the applicable data protection rules and data protection authorities must monitor the subsequent collection and processing of personal data.
Vrsta podataka koju će prikupljati letjelicama s daljinskim upravljanjem mora biti sukladna primjenjivim propisima o zaštiti podataka i tijela za zaštitu podataka moraju nadzirati daljnje prikupljanje i obradu osobnih podataka.
The Commission will assess how to ensure data protection rules apply fully to remotely piloted aircraft and propose changes or specific guidance where it is needed.
Komisija će procijeniti kako osigurati da se propisi o zaštiti podataka u potpunosti primjenjuju na letjelice s daljinskim upravljanjem i po potrebi predlagati izmjene ili posebne smjernice.
Controls to ensure security.
Uvođenje strogih kontrola za sigurnost.
Civil drones can be subject to potential unlawful actions and security threats, like other aircraft.
Civilne bespilotne letjelice mogu biti izložene mogućim nezakonitim radnjama i sigurnosnim rizicima, kao i drugi zrakoplovi.
EASA will start work to develop the necessary security requirements, particularly to protect information streams, and then propose specific legal obligations for all players concerned (e.g. air traffic management, the operator, the telecom service providers), to be enforced by national authorities.
EASA će početi raditi na uvođenju potrebnih sigurnosnih zahtjeva, naročito u svrhu zaštite informacijskih tokova, i zatim predložiti određene zakonske obveze za sve sudionike (npr. uprava zračnog prometa, prijevoznik, pružatelji telekomunikacijskih usluga) koje će provoditi nacionalna tijela.
A clear framework for liability and insurance.
Jasan okvir za odgovornost i osiguranje.
The current third-party insurance regime has been established mostly in terms of manned aircraft, where mass (starting from 500kg) determines the minimum amount of insurance.
Sadašnji režim osiguranja trećih osoba uspostavljen je imajući prvenstveno u vidu zrakoplove s posadom i u njemu masa (od 500 kg naviše) utvrđuje minimalni iznos osiguranja.
The Commission will assess the need to amend the current rules to take into account the specificities of remotely piloted aircraft.
Komisija će ocijeniti postoji li potreba za izmjenom postojećih pravila kako bi se u obzir uzele posebnosti letjelica s daljinskim upravljanjem.
Streamlining R&D and supporting new industry .
Racionalizacija istraživanja i razvoja te pružanje potpore novoj industrijskoj grani .
The Commission will streamline R&D work, in particular the EU R&D funds managed by the SESAR Joint Undertaking to keep lead times for promising technologies for the insertion of RPAS into the European airspace as short as possible.
Komisija će racionalizirati istraživanje i razvoj, naročito u pogledu sredstava EU-a za istraživanje i razvoj kojima upravlja zajedničko poduzeće SESAR (Jedinstveno europsko nebo) kako bi rokovi određeni za razvoj perspektivnih tehnologija za uklapanje RPAS-a u europski zračni prostor ostali što kraći.
SMEs and start-ups in the sector will get industrial support to develop appropriate technologies (under Horizon 2020 and COSME programmes).
Malim i srednjim poduzećima te novoosnovanim poduzećima pružit će se industrijska podrška za razvoj odgovarajućih tehnologija (programi Horizon 2020. i COSME).
The Commission will carry out in 2014 an in-depth impact assessment to examine the issues and define the best options to address them.
Komisija će 2014. provesti detaljnu procjenu (učinka) kako bi ispitala probleme i utvrdila najbolje mogućnosti za njihovo rješavanje.
This may be followed by a legislative proposal, to be approved by Member States and the European Parliament.
Nakon nje možda će uslijediti prijedlog zakona koji trebaju odobriti države članice i Europski parlament.
In addition, EASA can immediately start to develop the necessary safety standards.
Osim toga, EASA može odmah početi razvijati potrebne standarde sigurnosti.
Other measures may include support actions under existing EU programmes such as SESAR, Horizon 2020 or COSME.
Ostale mjere mogu uključivati potporu djelovanju u okviru postojećih programa EU-a, kao što su SESAR, Horizon 2020. ili COSME.
All this work aims to meet the stated objective of the European Council of December 2013 to ensure the progressive integration of RPAS into airspace as from 2016.
Svi ti napori usmjereni su na ostvarenje postupne integracije RPAS-a u zrakoplovni prostor od 2016. što je kao svoj cilj u prosincu 2013. navelo Europsko vijeće.
MEMO/14/259
MEMO/14/259
STATEMENT/14/110
STATEMENT/14/110
COMMUNICATION
COMMUNICATION
Brussels, 9 April 2014
Bruxelles, 9. travnja 2014.
The European Commission has proposed today the creation of a European Platform to improve cooperation at EU level in order to prevent and deter undeclared work more effectively.
Europska komisija danas je predložila stvaranje europske platforme za poboljšanje suradnje na razini EU-a u cilju učinkovitijeg sprečavanja neprijavljenog rada i odvraćanja od njega.
The Platform would bring together various national enforcement bodies involved in the fight against undeclared work, a phenomenon that causes serious damage to working conditions, fair competition and public budgets.
U okviru platforme trebala bi se okupiti različita nacionalna provedbena tijela uključena u suzbijanje neprijavljenog rada koji nanosi veliku štetu radnim uvjetima, poštenom natjecanju i državnim proračunima.
"Undeclared work deprives workers of social protection, puts their health and safety at risk and lowers labour standards.
„Neprijavljeni rad lišava radnike socijalne zaštite, ugrožava njihovo zdravlje i sigurnost te vodi srozavanju standarda rada.
It also undermines fair competition for businesses and endangers the sustainability of public finances and social security systems.
Ugroženi su i pošteno tržišno natjecanje poduzeća i ugrožava održivost javnih financija i sustava socijalnog osiguranja.
In the end, everybody loses.
Na kraju smo svi na gubitku.
This is why the Commission is fully committed to support Member States in tackling this scourge, so we can protect workers, level the playing field for companies and safeguard fiscal revenue ", EU Commissioner for Employment, Social Affairs and Inclusion László Andor commented.
Zbog toga Komisija daje svoju punu podršku državama članicama u suzbijanju te pošasti kako bismo mogli zaštititi radnike, osigurati jednake uvjete za poduzeća i zaštititi porezne prihode ,“ prokomentirao je László Andor, povjerenik EU-a za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje.
The new Platform would bring together all enforcement bodies involved in tackling undeclared work, such as labour and social security inspectorates and tax and migration authorities, as well as other stakeholders, such as EU-level representatives of employers and employees.
U okviru nove platforme okupit će se sva provedbena tijela uključena u suzbijanje neprijavljenog rada, kao što su inspektorati za rad i socijalnu sigurnost, porezna i migracijska tijela te drugi dionici poput predstavnika poslodavaca i zaposlenika na razini EU-a.
The proposal envisages that all Member States should be members of the Platform, as undeclared work affects all of them, and joint participation of all EU countries is crucial to address cross-border situations.
Prijedlogom se predviđa da se sve države članice uključe u platformu zbog toga što neprijavljeni rad utječe na sve njih, pa je zajedničko sudjelovanje svih zemalja Unije ključno za rješavanje prekograničnih situacija.
The Platform would fill a vacuum at the EU level, where until now undeclared work is discussed sporadically and in an uncoordinated way in different committees and working groups.
Platformom bi se nadomjestila praznina koja postoji na razini EU-a gdje se o neprijavljenom radu raspravlja tek sporadično i neusklađeno u različitim odborima i radnim skupinama.
It would allow for more effective cooperation between those who deal with undeclared work on the ground every day.
Njome bi se omogućila učinkovitija suradnja među onima koji se s problemom neprijavljenog rada susreću svakodnevno na terenu.
provide a forum where experts could share information and best practices, thereby expanding the limited contacts existing so far
kao forum za razmjenu informacija i najbolje prakse među stručnjacima čime bi se proširila zasad ograničena mreža kontakata
explore national and EU tools to face shared problems, such as the related phenomenon of bogus self-employment and undeclared work in subcontracting chains
istraživanje alata na nacionalnoj razini i na razini EU-a za rješavanje zajedničkih problema, kao što su s njim povezane pojave lažnog samozapošljavanja i neprijavljenog rada u lancima podizvođača
tackle cross-border aspects by, for example, exploring ways to improve data exchanges between national administrations
bavljenje prekograničnim aspektima, primjerice istraživanjem načina za poboljšanje razmjene podataka među nacionalnim upravama
trengthen operational cooperation such as joint training sessions, exchanges of staff and joint inspections
jačanje operativne suradnje, primjerice zajednički tečajevi izobrazbe, razmjene zaposlenika i zajedničke inspekcije
develop common principles and guidelines for inspections to tackle undeclared work
razvijanje zajedničkih načela i smjernica za suzbijanje neprijavljenog rada namijenjeni inspekcijama
increase awareness of the problem through common activities such as European campaigns and adopting regional or EU wide strategies
jačanje svijesti o tom problemu zajedničkim aktivnostima kao što su europske kampanje i donošenje strategija na regionalnim razinama ili na razini EU-a.
The proposal for a Decision establishing a European Platform will now be sent to the European Parliament and the Council for adoption.
Prijedlog Odluke kojom se osniva europska platforma uputit će se na donošenje Europskom parlamentu i Vijeću.
Undeclared work is defined as any paid activities that are lawful as regards their nature but are not declared to public authorities, taking into account differences in the regulatory systems in Member States.
Neprijavljeni rad su sve plaćene djelatnosti koje su po svojoj prirodi zakonite, ali nisu prijavljene javnim tijelima, uzimajući u obzir razlike u propisima među državama članicama.
This notion has been integrated in the European Employment Strategy and, since 2001, is addressed in the employment guidelines to Member States.
Taj se pojam koristi u Europskoj strategiji zapošljavanja i od 2001. se nalazi u smjernicama za zapošljavanje namijenjenima državama članicama.
According to a Eurobarometer survey carried out in 2013, around one in ten Europeans (11%) admitted to have bought goods or services involving undeclared work in the previous year, while 4% conceded that they had performed undeclared work (IP/14/298 ).
Prema istraživanju Eurobarometra provedenom u 2013., otprilike svaki deseti Europljanin (11 %) priznao je da je u prethodnoj godini kupio robe ili usluge u koje je uključen neprijavljeni rad, dok je 4 % priznalo da su radili neprijavljeno (IP/14/298 ).
The survey reflected the incidence of this phenomenon in a wide range of sectors and also significant differences among Member States.
Istraživanje je potvrdilo prisutnost te pojave u brojnim sektorima, kao i znatne razlike koje postoje među državama članicama.
The April 2012 Employment Package underlined that transforming informal or undeclared work into regular employment could help to reduce unemployment, as well as highlighting the need for improved cooperation between Member States.
U Paketu mjera za zapošljavanja iz travnja 2012. naglašeno je da bi pretvaranje neslužbenog ili neprijavljenog rada u redovno zaposlenje moglo pridonijeti smanjenju nezaposlenosti te je istaknuta potreba za boljom suradnjom među državama članicama.
In both cases, social partners indicated that action at EU level will bring added value to the efforts at national level.
Socijalni su partneri u oba slučaja naglasili da će djelovanje na razini EU-a pružiti dodanu vrijednost naporima na nacionalnoj razini.
The European Parliament, in its Resolution of 14 January , called for stronger cooperation and reinforcement of labour inspectorates to fight undeclared work.
U svojoj Rezoluciji od 14. siječnja Europski parlament pozvao je na užu suradnju i jačanje uloge inspektorata rada u borbi protiv neprijavljenog rada.
Eurobarometer "Undeclared work in the EU"
Eurobarometar „Neprijavljeni rad u EU-u“
Subscribe to the European Commission's free e-mail newsletter on employment, social affairs and inclusion
Pretplatite se na besplatni elektronički bilten Europske Komisije o zapošljavanju, socijalnim pitanjima i uključivanju
Commissioner Piebalgs calls on Member States to intensify efforts to increase development aid
Povjerenik Piebalgs poziva države članice da povećaju izdvajanja za razvojnu pomoć
The European Union and its Member States continued to be the world's largest aid donor in 2013 according to the Organisation for Economic Co-Operation and Development (OECD), providing more than half of the Official Development Assistance (ODA).
Prema Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) Europska unija i njezine članice su i u 2013. najveći donator u svijetu koji pruža više od polovine službene razvojne pomoći (ODA).
Figures published today show that EU collective ODA (EU institutions and Member States) increased from €55.3 billion in 2012 to €56.5 billion in 2013, after two consecutive years of decline.
Podaci koji su objavljeni danas pokazuju da se nakon dvogodišnjeg uzastopnog pada zajednička službena razvojna pomoć EU-a (institucije EU-a i države članice) povećala s 55,3 milijarde eura u 2012. na 56,5 milijarde eura u 2013.
EU collective ODA remained at 0.43% of EU gross national income (GNI), same level as the year before.
Zajednička službena razvojna pomoć EU-a zadržana je na prošlogodišnjoj razini od 0,43 % bruto nacionalnog dohotka (BND) EU-a.
In 2005, EU Member States pledged to increase ODA to 0.7% of EU GNI by 2015.
Države članice su se 2005. godine obvezale povećati razinu izdvajanja za razvojnu pomoć na 0,7 % BND-a Unije do 2015.
EU Commissioner for Development Andris Piebalgs commented: “
Europski povjerenik za razvoj Andris Piebalgs izjavio je: „
I am glad to see that the recent decline in ODA spending seems to have been reversed and we are seeing a positive trend again.
Drago mi je što je nedavni trend pada izdvajanja sredstava za ODA-u izgleda preokrenut u pozitivnom smjeru.
Clearly, the EU still has a long way to go to meet our collective commitment, but measures taken by some Member States show that we can deliver on our promises, even in difficult budgetary circumstances, provided the political will is there.
Pred EU-om je očito još dugi put u ispunjavanju naše zajedničke obveze, ali mjere koje su neke države članice dosada poduzele pokazuju da smo u stanju ispunjavati naša obećanja, čak i u teškim proračunskim okolnostima, uz uvjet da za to postoji politička volja.
I am particularly pleased to see that the United Kingdom has achieved such a significant increase.
Naročito mi je drago što je Ujedinjena Kraljevina ostvarila takvo značajno povećanje.
I encourage all Member States to intensify their efforts in our last sprint to 2015.”
Potaknuo bih sve države članice da daju sve od sebe u našoj posljednjoj trci do 2015.”
Performance by Member States has been mixed:
Rezultati država članica su neujednačeni:
In total, 16 Member States increased their ODA nominally by €3.91 billion, while the decreases in the 12 others amounted to €1.22 billion.
Ukupno je 16 država članica nominalno povećalo svoju službenu razvojnu pomoć za 3,91 milijarde eura, dok su smanjenja u ostalih 12 država iznosila 1,22 milijarde eura.
Four EU Member States – including, for the first time, the UK – exceeded the 0.7% ODA/GNI mark (Denmark, Luxembourg, Sweden, UK).
Četiri države članice - uključujući prvi put i UK - premašile su zadanu razinu razvojne pomoći u BND-u od 0,7 % (Danska, Luksemburg, Švedska, UK).
Denmark aims to reach 1% of GNI, which Luxembourg and Sweden already achieved in 2013.
Danska nastoji doseći razinu izdvajanja od 1 % BND-a, što su Luksemburg i Švedska već ostvarili 2013.
Reaching the target of 0.7% of EU collective GNI by 2015 would require a very substantial effort by most Member States.
Za ostvarenje ciljane razine izdvajanja od 0,7 % BND-a EU-a do 2015. potrebni su veliki napori većine država članica.
In 2005, EU Member States pledged to increase Official Development Assistance (ODA) to 0.7% of Gross National Income (GNI) by 2015 and included an interim target of 0.56% ODA/GNI by 2010.
Godine 2005. države članice EU-a obvezale su se povisiti razinu izdvajanja za službenu razvojnu pomoć (ODA) na 0,7 % bruto nacionalnog dohotka (BND) do 2015. uz prijelazni cilj od 0,56 % BND-a do 2010.
No other major donor has made such a significant commitment to increasing aid.
Nijedan drugi veliki donator nije se obvezao na tako znatno povećanje pomoći.
From 2002 to 2010, EU ODA followed an overall upward trend, with some fluctuations.
Razdoblje od 2002. do 2010. obilježio je opći trend povećanja službene razvojne pomoći EU-a, uz određene fluktuacije.
After decreases in 2011 and 2012, the positive trend has resumed in 2013.
Nakon pada u 2011. i 2012., pozitivan trend nastavljen je u 2013 godini.
The pledge is based on individual targets of 0.7% ODA/GNI for the 15 countries which were EU members before 2004 and 0.33% GNI for the Member States which joined the EU after that.
Obveza se odnosi na ostvarenje razine izdvajanja za razvojnu pomoć od 0,7 % BND-a u 15 država koje su postale članicama prije 2004., te razine od 0,33 % BND-a u državama koje su kasnije pristupile EU-u.
Countries that were already at or above 0.7% ODA/GNI pledged to sustain their efforts.
Države koje su već ostvarile ili premašile razinu izdvajanja za razvojnu pomoć od 0,7 % BND-a obvezale su se da će nastaviti ulagati jednake napore.
The data published today is based on preliminary information reported by the EU Member States to the OECD and to the EU Commission.
Podaci objavljeni danas temelje se na preliminarnim podacima koje su države članica EU-a dostavile OECD-u i Europskoj komisiji.
EU collective ODA consists of the total ODA spending of the 28 EU Member States and the ODA of EU institutions not attributed to individual Member States (i.e. own resources of the European Investment Bank).
Zajednička službena razvojna pomoć EU-a sastoji se od ukupnih izdvajanja 28 država članica te izdvajanja institucija EU-a za razvojnu pomoć koja se ne pripisuju pojedinim državama članicama (npr. vlastita sredstva Europske investicijske banke).
MEMO/14/263 : Publication of preliminary data on Official Development Assistance
MEMO/14/263 : Objava preliminarnih podataka o službenoj razvojnoj pomoći
Website of the European Commissioner for Development Andris Piebalgs:
Web -mjesto europskog povjerenika za razvoj Andrisa Piebalgsa:
EU challenges Russia in the WTO over pork import ban
EU pokreće postupak u okviru mehanizma WTO-a zbog ruske zabrane uvoza svinjetine
The EU today launched a case in the World Trade Organisation (WTO) against the Russian ban on imports of pigs, fresh pork and certain pig products from the EU.
Danas je EU pokrenuo postupak pred Svjetskom trgovinskom organizacijom (WTO) protiv ruske zabrane uvoza svinja, svježe svinjetine i određenih proizvoda od svinjetine iz EU-a.
Russia closed its market to the EU – cutting off almost 25% of all EU exports – at the end of January 2014.
Rusija je krajem siječnja 2014. zatvorila svoje tržište prema EU-u, ukinuvši gotovo 25 % ukupnog izvoza EU-a.
It based its decision on four isolated cases of African swine fever (ASF) detected in wild boar at the Lithuanian and Polish borders with Belarus.
Svoju odluku utemeljila je na četiri izolirana slučaja afričke svinjske kuge (ASF) otkrivene kod divljih svinja na litavskoj i poljskoj granici s Bjelarusom.
This trade ban has exposed the EU farming sector to significant losses.
Uslijed navedene zabrane poljoprivredni sektor EU-a izložen je znatnim gubitcima.
Bilateral discussions with Moscow have not brought any results thus far.
Bilateralni razgovori s Moskvom do sada nisu donijeli rezultate.
Given that there seems to be no solution forthcoming, the EU has decided to resort to the WTO's dispute settlement procedures by requesting formal consultations with Russia.
Čini se da se rješenje neće uskoro pronaći te je stoga EU odlučio poslužiti se postupkom rješavanja sporova WTO-a zatraživši službeno savjetovanje s Rusijom.
“Russia's blanket ban on European pork is clearly disproportionate and goes against WTO rules.
„Opća zabrana Rusije koja se odnosi na europske proizvode od svinjetine očito je nerazmjerna i u suprotnosti s pravilima WTO-a.
This was a very minor case of a few infected wild boars at the borders with Belarus which was immediately contained by the relevant European authorities.
Riječ je o zarazi vrlo malih razmjera koja je zahvatila nekoliko divljih svinja na granici s Bjelarusom i koju su mjerodavna europska tijela odmah ograničila.
After weeks of talks with our Russian counterparts to try to resolve this issue, we see absolutely no progress.
Nakon više tjedana razgovora s našim ruskim sugovornicima kako bi se pokušalo riješiti navedeno pitanje, nismo uočili nikakav napredak.
Europe will defend its pork producers and in this respect has no choice anymore but to pursue this case at the WTO." said EU Trade Commissioner Karel De Gucht.
Europa će zaštititi svoje proizvođače svinjetine i stoga u tom pogledu više nema izbora i prisiljena je pokrenuti postupak pred WTO-om”, izjavio je povjerenik EU-a za trgovinu Karel de Gucht.
EU Health Commissioner Tonio Borg said: "
Povjerenik EU-a za zdravstvo Tonio Borg rekao je: „
Despite intensive negotiations, our Russian partners continue to reject our regionalisation proposal which would allow all pig exports, except from the affected area.
Unatoč intenzivnim pregovorima naši ruski partneri i dalje odbijaju naš prijedlog za regionalizaciju na temelju kojeg bi se dopustio izvoz svih svinjskih proizvoda osim onih iz zahvaćenog područja.
The Commission has put in place a series of control measures to contain the ASF virus – which most probably comes from Russia itself - , which comply with WTO principles.
Komisija je uvela niz kontrolnih mjera u cilju ograničavanja virusa ASF, koji je najvjerojatnije stigao upravo iz Rusije, a te su mjere u skladu s načelima WTO-a.
However, Russia continues to apply a blanket ban on EU pork exports.
No Rusija i dalje primjenjuje opću zabranu na uvoz svinjetine iz EU-a.
This disproportionate ban is having a major financial impact on our European pig industry and cannot go unchallenged."
Ta nerazmjerna zabrana ima znatan financijski utjecaj na europsku industriju svinjskog mesa te se mora osporiti”.
However, Russia accepts for instance imports from Belarus and, until recently, Ukraine, despite notified cases of African swine fever in these countries.
No Rusija, na primjer, prihvaća uvoz iz Bjelarusa i donedavno iz Ukrajine, unatoč prijavljenim slučajevima afričke svinjske kuge u tim zemljama.
Also, despite the numerous outbreaks of the disease that have occurred on its own territory, Russia did not close its entire market to all domestic products.
Osim toga, Rusija nije zatvorila čitavo svoje tržište za sve domaće proizvode unatoč brojnim slučajevima izbijanja te bolesti na njezinu državnom području.