natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• General expectations from entry into the EU are based on a rational evaluation of concrete changes to be expectedfrom entry into the EU, above all in aspects that are directly linked with the standard of living of the people, such as the prices of goods and services, wage levels and unemployment levels.
• Općenita očekivanja od ulaska u EU utemeljena su na racionalnoj evaluaciji konkretnih promjena koje se mogu očekivati ulaskom u EU, i to prije svega u onim aspektima koji su izravno povezani sa životnim standardom građana kao što su cijene roba i usluga, visina osobnih prihoda ili razina (ne)zaposlenosti.
In the literature relatively little attention is devoted to the structure of expectations from EU membership and to the manner of structuring the system of expectations.
U literaturi je relativno malo pozornosti pridano upravo strukturi očekivanja od članstva u EU te načinu strukturiranja sustava očekivanja.
First of all the general or principled expectations should be distinguished in the sense of ratio of harms and benefits, whether at a personal or at a national level from concrete expectations in individual life domains.
Najprije valja razlikovati općenita (načelna) očekivanja u smislu omjera koristi i šteta, bilo na osobnoj razini, bilo na razini zemlje u cjelini, od konkretnih očekivanja u pojedinim područjima života.
The second model assumes a rational construction of general expectations that are the resultants of expected changes in concrete aspects of economic or other conditions.
Drugi model podrazumijeva racionalnu konstrukciju općih očekivanja koja su rezultanta očekivanih promjena u konkretnim aspektima ekonomskih ili drugih prilika.
Another important issue related to the mechanism for the formation of general expectations is the extent to which general utilitarian expectations are the consequence of concrete expectations relating to the standard of living of the individual, to what extent of general economic expectations, and to what extent they are the consequence of expectations that do not at all refer to the economic sphere of social life.
Drugo važno pitanje vezano za mehanizam formiranja općih očekivanja jest koliko su opća utilitarna očekivanja posljedica konkretnih očekivanja koja se odnose na životni standard pojedinca, koliko su to opća gospodarska očekivanja, a koliko su posljedica očekivanja koja se uopće ne odnose na ekonomsko područje društvenog života.
This hypothesis seems to us to be very important for an evaluation of the utilitarian approach to an explanation of support for European integration.
Ta nam se hipoteza čini izrazito značajnom za procjenu utilitarnog pristupa objašnjenju potpore europskim integracijama.
Although it is used as one of the key indicators for the utilitarian approach to European integration in most of the research published to date, there has been a relatively poor analysis of the rationality of general expectations from the membership of a country in the EU.
Iako služi kao jedan od ključnih indikatora utilitarističkog pristupa europskim integracijama u većini dosadašnjih istraživanja, racionalnost općenitih očekivanja od članstva zemlje u EU relativno je slabo analizirana.
The utilitarian model of explanation is primarily founded on the assumption that actors are rational, and form their views on this issue on the basis of estimates of their own personal interests.
Utilitarni model objašnjenja primarno je utemeljen na pretpostavci o racionalnim akterima koji svoje stavove o tom pitanju formiraju na temelju procjene osobnih interesa.
This would necessarily entail the assumption that general personal expectations are founded on concrete rational expectations.
To bi podrazumijevalo i pretpostavku da su općenita osobna očekivanja utemeljena na konkretnim racionalnim očekivanjima.
In order actually to evaluate the rationality of general expectations it would be important to test the extent to which expectations concerning individual concrete areas explicate general expectations from EU accession.
Kako bi se procijenila upravo racionalnost općenitih očekivanja, važno je provjeriti koliko očekivanja u pojedinim konkretnim područjima objašnjavaju općenita očekivanja od ulaska u EU.
The relation between general (principled) and concrete expectations can also be an indicator of the vigour and quality of public debate and the level of people's information about the importance and consequences of EU membership.
Odnos između općenitih (načelnih) i konkretnih očekivanja također može biti pokazatelj intenziteta i kvalitete javne rasprave i informiranja građana o značenju i posljedicama članstva u EU.
• General expectations are correlated with political views about the EU attitude to Croatia.
• Općenita očekivanja povezana su s političkim stavovima o odnosu EU prema Hrvatskoj.
In essence, behind this hypothesis lies the assumption that general and individual expectations from membership in the area of economic cost-benefits are actually partially also the consequence of the rationalisation of other motives for supporting or not supporting membership, particularly political motives.
U biti, iza te se hipoteze krije pretpostavka da su opća, ali i posebna očekivanja od članstva u području ekonomskih šteta i koristi zapravo djelomično posljedica i racionalizacije drugih motiva (ne)potpore članstvu, pogotovo političkih.
We can assume that such a rationalisation will primarily be expressed through utilitarian expectations, because this is the dominant discourse in public debate about the entry of Croatia into the EU.
Možemo pretpostaviti da će takva racionalizacija biti primarno izražena utilitarnim očekivanjima s obzirom na to da je to dominantni diskurs javne rasprave o ulasku Hrvatske u EU.
This deviation was caused by the refusal bias, the rate of refusal being about 40%.
To je odstupanje uzrokovano pristranošću odbijanja, a stopa odbijanja bila je oko 40%.
The field part of the survey was carried out in February 2006.
Terenski dio istraživanja proveden je u veljači 2006. godine.
We posed six questions by which we collected the necessary data for testing the hypotheses, along with the standard demographic questions.
Postavili smo šest pitanja kojima su prikupljeni potrebni podatci za testiranje hipoteza, uz standardna demografska pitanja.
As indicator of general viewpoint of citizens to EU entry the following question was used: Taking it all in all, do you personally support the accession of Croatia to the EU or not?
Kao pokazatelj općeg odnosa građana prema ulasku u EU poslužilo je pitanje: Uzevši sve u obzir, podržavate li Vi osobno ulazak Hrvatske u Europsku uniju ili ne podržavate?
This indicator was selected as a simple and direct manner of measuring stances towards accession.
Taj je pokazatelj odabran jer na jednostavan i izravan način mjeri stav prema ulasku.
It does not involve additional factors and subject characteristics that might affect answers to the questions, as is the case concerning the question about voting in any referendum there might be.
On ne uključuje dodatne činitelje i obilježja ispitanika koja bi mogla utjecati na odgovor na pitanje, kao što je slučaj s pitanjem o namjeri glasovanja na eventualnom referendumu.
The referendum question actually contains a quantification of the intention of the respondent to vote in such a referendum which might lead to a certain distortion of response from that part of the electorate that does not go to the polling stations.
Naime, pitanje o glasovanju na referendumu sadržava i mjerenje namjere ispitanika da izađe na takav referendum, čime se mogu donekle iskriviti odgovori onog dijela biračkog tijela koji ne izlazi na izbore i referendume.
To measure general expectations from entry into the EU, two questions were used, similar to the standard questions used in Eurobarometer research, often the main source of data for testing out hypotheses related to the influence of utilitarian factors on the understanding of attitudes to EU integration.
Za mjerenje općih očekivanja od ulaska u EU postavljena su dva pitanja slična standardnim pitanjima što se postavljaju u Eurobarometar istraživanjima, a koja su često glavni izvor podataka za testiranje hipoteza o utjecaju utilitarističkih činitelja na razumijevanje stavova o europskim integracijama™.
™ One question was asked about personal expectations: Do you think that you personally will have more benefit or more harm from the accession of Croatia to the EU? and one concerning expectations at a national level: Do you think that Croatia will have more benefits or more harm from the accession of Croatia to the EU?
Postavljeno je jedno pitanje o osobnim očekivanjima: Smatrate li da biste Vi osobno od ulaska Hrvatske u Europsku uniju imali više koristi ili više štete? te jedno o očekivanjima na nacionalnoj razini: Smatrate li da bi Hrvatska od ulaska u Europsku uniju imala više štete ili više koristi?
We expected respondents to evaluate their own personal and general social benefits and harms from entry into the EU separately.
Očekivali smo da bi ispitanici odvojeno procjenjivali svoje osobne i opće, društvene koristi i štete od ulaska u EU.
For both questions, the same scale with five points expressing the expected beneficial and harmful consequences.
Na oba je pitanja ponuđena ista skala od pet stupnjeva koji izražavaju omjer očekivanih korisnih i štetnih posljedica.
As one of the objectives of the paper was to check out the concrete structure of expectations that were concealed behind principled expectations at a personal and national level, a special instrument was developed for the measurement of concrete expectations.
Kako je jedan od ciljeva rada bila provjera i konkretne strukture očekivanja koja se kriju iza načelnih očekivanja na osobnoj i nacionalnoj razini, razvijen je poseban instrument za mjerenje konkretnih očekivanja.
For twentytwo different aspects of social and economic life in which the impact of EU accession could be expected, subjects were asked to evaluate the extent of the impact and the consequences to the life of the average citizens.
Ispitanici su trebali za 22 različita aspekta društvenoga i gospodarskog života u kojima se mogu očekivati posljedice ulaska u EU procijeniti kolike će i kakve prirode biti posljedice na život prosječnog građanina.
A five-point scale was used, from “Will deteriorate considerably” to “Will improve considerably”.
Korištena je peterostupanjska skala od znatno će se pogoršati do znatno će se poboljšati.
This kind of approach is necessary because change in a given area does not necessarily mean an improvement or a deterioration, rather depends on the value- and interest-laden evaluation of the respondent.
Takav je pristup bio potreban s obzirom na to da promjena u određenim područjima nužno ne znači poboljšanje ili pogoršanje, nego to ovisi o vrijednosnoj i interesnoj ocjeni ispitanika.
For example, the migration of the young abroad can be a negative or positive consequence, depending on the personal preferences of the subject.
Na primjer, iseljavanje mladih u inozemstvo može biti i pozitivna i negativna posljedica ulaska u EU, ovisno o osobnim preferencijama ispitanika.
Areas were chosen such as to cover the most important of the dimensions that, in public debate, were considered to be likely to be affected by EU accession.
Područja su odabrana kako bi pokrila najvažnije dimenzije o kojima se u javnosti raspravlja a na koje bi ulazak Hrvatske u EU mogao imati utjecaja.
These areas mostly relate to people's standard of living and generally to economic conditions.
Najveći broj područja odnosi se na standard života građana i na gospodarske prilike općenito.
Apart from these areas, there were also areas relating to the working of government institutions and other areas of society.
Osim tih područja, zastupljena su i područja vezana za funkcioniranje državnih institucija te druga društvena područja.
In order to reduce the amount of data and make them suitable for further analysis, factor analysis was carried out on the concrete expectations with the use of an oblique oblimin transformation.
Kako bi se smanjio broj informacija pogodnih za daljnju analizu, provedena je faktorska analiza na konkretnim očekivanjima pod komponentnim modelom, uz kosokutnu, oblimin transformaciju.
This kind of structure suggests the conclusion that the expectations of Croatian citizens are relatively logically and rationally structured.
Takva struktura upućuje na zaključak da su očekivanja hrvatskih građana relativno logično i racionalno strukturirana.
In order to be able to test out the hypothesis vis-a-vis political viewpoints and concrete and general utilitarian expectations from entry into the EU, we added a question designed to elicit perception of EU attitudes to Croatia.
Kako bi se testirala hipoteza o odnosu političkih stavova i konkretnih i općenitih utilitarističkih očekivanja od ulaska u EU, dodali smo pitanje za mjerenje percepcije odnosa EU prema Hrvatskoj.
We chose this dimension of political views because of the frequently voiced hypothesis that some of the citizens of Croatia interpret the demands of the EU for cooperation with the ICTY, regional collaboration and other, similar, political demands through the prism of danger to national pride, out of which, by way of reaction, euroscepticism is produced.
Tu dimenziju političkih stavova odabrali smo s obzirom na učestalu hipotezu da dio hrvatskih građana zahtjeve EU za suradnjom sa sudom u Haagu, regionalnom suradnjom te druge slične političke zahtjeve interpretira kroz prizmu ugroženosti nacionalnog ponosa te da se kao reakcija na takav osjećaj pojavljuje euroskepticizam.
This dimension is operationalised through six statements, four of which express views about EU attitudes in the context of regional politics and the Homeland Warix, while two are concerned in general with an evaluation of the justification of the demands the EU is making on Croatia,x to which a five point scale of agreement associated.
Ta je dimenzija operacionalizirana uz pomoć šest tvrdnji od kojih su četiri izražavale stavove o odnosu EU u kontekstu regionalne politike i Domovinskog rataix, te dvije koje su se odnosile općenito na ocjenu opravdanosti zahtjeva što ih EU upućuje Hrvatskojx, kojima je pridružena petostupanjska skala slaganja.
Predictions of views about entry into the European Union on the foundation of general expectations
Predviđanje stavova o ulasku u Europsku uniju na temelju općenitih očekivanja
The main reason behind a given country wishing to join the EU lies in the expected positive consequences for the functioning of government and the standard of living of the people.
Glavni razlog zbog kojega se neka država nastoji pridružiti EU jesu očekivani pozitivni učinci na funkcioniranje države i standarda života njezinih građana.
The main resource for making a utilitarianly grounded decision as to whether to support or not the accession of Croatia to the EU should be an estimate of whether membership will bring more harms or more benefits, whether at a personal or a national level.
Glavni oslonac za donošenje utilitarno utemeljene odluke o (ne)podržavanju ulaska Hrvatske u EU trebala bi biti procjena hoće li to članstvo donijeti više štetnih ili korisnih posljedica bilo na osobnoj, bilo na nacionalnoj razini.
The results of this investigation show that Croatian citizens think membership in the EU will result much more in harms to them personally and to the country as a whole than in benefits.
Rezultati ovog istraživanja pokazuju da mnogo više hrvatskih građana smatra da će članstvo u EU donijeti Hrvatskoj i njima osobno više štete nego koristi.
The proportion of respondents who thought that positive consequences on personal life would be preponderant was only 21%, or 24% for the overall impact at the national level.
Udio ispitanika koji smatraju da će prevagnuti pozitivne posljedice na osobni život iznosi samo 21%, odnosno 24% za ukupni utjecaj na nacionalnoj razini.
As against this, as many as 40% thought that the consequences would be mainly deleterious for them personally, and 45% for Croatia as a whole.
Nasuprot tome, čak 40% njih smatra da će posljedice biti pretežno štetne za njih osobno, odnosno 45% za Hrvatsku u cjelini.
As could be expected, views about the consequences for Croatia and for personal life were correlated.
Kao što se moglo očekivati, mišljenja o posljedicama za Hrvatsku i za osobni život međusobno su povezana.
The correlation of these two variables comes to 0.79 (p<0.01), which puts it in the order of large correlations and indicates the strong link between expectations at personal and national levels.
Korelacija tih dviju varijabli iznosi 0,79 (p<0,01), što je svrstava u red velikih korelacija i upućuje na jaku vezu između očekivanja na osobnoj i nacionalnoj razini.
The high correlation between these two dimensions is on the whole understandable because the consequences for a large number of individuals are also consequences at the national level, or consequences at the national level cannot avoid having direct or indirect consequences for most individuals.
Visoka korelacija među tim dimenzijama uglavnom je razumljiva jer za znatan broj pojedinaca osobne posljedice znače i posljedice na nacionalnoj razini, odnosno posljedice na nacionalnoj razini ne mogu ne imati direktne ili indirektne značajne posljedice i za većinu pojedinaca.
But still, to some extent there is a distinction between the two dimensions, and it is not possible with any certainty to state which of the two levels of utilitarianism has the greatest effect on the formation of views.
No ipak postoji i određena odvojenost među tim dimenzijama, pri čemu se ne može sa sigurnošću tvrditi koja od te dvije razine utilitarizma jače utječe na formiranje stavova.
Because of the high reciprocal correlation, in the further analysis, both dimensions of the explanation are used.xiii
S obzirom na visoku međusobnu korelaciju, u daljnjoj su analizi korištene obje dimenzije objašnjenja.xlii
A logistic regression analysis shows that there is a strong correlation between general expectations at a personal and a national level and a general view about Croatian accession to the EU.xiv Such a result is not an astounding discovery, but it does confirm the correlation of the first hypothesis between expected harms and benefits and the overall attitude about EU membership.
Logistička regresijska analiza pokazuje da postoji snažna veza između općenitih očekivanja na osobnoj i nacionalnoj razini i općeg stava o ulasku Hrvatske u EU.xiv Takav rezultat nije iznenađenje, ali potvrđuje vezu iz prve hipoteze između očekivanih šteta i koristi i općeg stava o članstvu u EU.
The correlation between general expectations and the general attitude about EU membership can be seen in table 3.
Veza između općih očekivanja i općeg stava o članstvu u EU vidljiva je i iz tablice 3.
It can be seen quite clearly that over three quarters of respondents who support EU accession expect more benefits than harms for themselves personally, as well as at the level of the country as a whole, while over 85% of those who are against entry have the opposite expectations, that is, they expect more harms than benefits to themselves personally as well as to the country as a whole.
Jasno se vidi da više od 75% ispitanika koji podržavaju ulazak u EU očekuju više koristi nego štete za sebe osobno, ali i na razini cijele zemlje, dok više od 85% onih koji se protive ulasku imaju suprotna očekivanja, dakle očekuju više štete nego koristi za sebe osobno, ali i za zemlju u cjelini.
But this result does not necessarily mean a confirmation of the utilitarian model of explaining support for European integration.
No takav rezultat ne znači nužno i potvrdu utilitarnog modela objašnjenja potpore europskim integracijama.
It is possible that the utilitarian expectations expressed in terms of harms and benefits are just a rationalisation of some other reasons on the basis of which the basic stance about Croatian membership in the EU has been formed.
Moguće je da izražena utilitarna očekivanja u terminima šteta i koristi zapravo znače samo racionalizaciju nekih drugih razloga na temelju kojih je formiran osnovni stav o članstvu Hrvatske u EU.
Prediction of views about accession to the European Union on the basis of concrete expectations
Predviđanje stava o ulasku u Europsku uniju na temelju konkretnih očekivanja
At the level of concrete expectations, in each of the twenty-two areas analysed, most of the subjects had pronouncedly negative expectations.
Na razini konkretnih očekivanja za svako od 22 analizirana područja većina ispitanika ima izrazito negativna očekivanja.
In two thirds of the areas, more subjects thought that the changes would lead to negative consequences for the lives of the population of Croatia.
Za dvije trećine područja više ispitanika smatra da će nastale promjene imati negativne posljedice na život stanovnika Hrvatske.
The view that these changes would considerably diminish the quality of life of the average inhabitant of Croatia suggests that citizens still do not have full information and that they think only within the terms that have been foisted on them at the moment through the media.
Mišljenje da će te promjene značajno smanjiti kvalitetu života prosječnog stanovnika Hrvatske upućuje na to da građani još uvijek ne raspolažu potpunim informacijama i da razmišljaju u granicama koje su za sada medijski nametnute.
The subjects expected the most positive changes in the working of a state of law, efficacy of the civil service and the development of the economy.
Najpozitivnije promjene ispitanici očekuju od funkcioniranja pravne države, efikasnosti državne uprave te razvijenosti gospodarstva.
Apart from these three, there are four more aspects in which more pollees expect positive than negative changes.
Osim tri navedena, o još četiri aspekta veći broj ispitanika očekuje pozitivne pomake u usporedbi s brojem onih koji očekuju negativne pomake.
Logistic analysis shows that on the basis of concrete expectations it is possibly only rather poorly to predict support for membership in the EU.
Logistička analiza pokazuje da se na temelju konkretnih očekivanja relativno slabo može predvidjeti potpora članstvu u EU.
Only about 65% of cases are exactly assigned, which is a relatively small percentage considering that with random choices the probability of a correct classification into groups would be about 50%.
Samo je oko 65% slučajeva točno raspoređeno, što je relativno mali postotak s obzirom na činjenicu da bi slučajnim pogađanjem vjerojatnost ispravne klasifikacije u skupine bila oko 50%.
That this is a relatively weak correlation is shown by the coefficient of determination, which in this case is only 0.21, if all 22 aspects are included into the analysis or 0.17 if the latent dimensions of concrete expectations are included.xvii
Da je riječ o relativno slaboj vezi, pokazuje i koeficijent determinacije koji u ovom primjeru iznosi samo 0,21 ako se u analizu uključe sva 22 aspekta, odnosno 0,17 ako se uključe latentne dimenzije konkretnih očekivanjaxvii.
With literally all the analysed aspects one can see a difference in prediction of changes and the effect of these changes between those who support and those who do not support EU accession.
Za doslovno sve analizirane aspekte primjećuje se razlika u predviđanju promjena i utjecaja tih promjena između onih koji podržavaju i onih koji ne podržavaju ulazak u EU.
This is indicated by the inverted sequence of the logic of thinking as compared to expectations of the utilitarian aspect of the definition of views about support to integration.
To upućuje na obrnuti slijed logike razmišljanja s obzirom na očekivanja “utilitarnog aspekta” definiranja stava o potpori integraciji.
It can be assumed, that is, that individuals will make decisions about supporting or not supporting entry on the foundation of objective analyses of advantages and disadvantages.
Naime, može se pretpostaviti da pojedinci na temelju objektivne analize prednosti i nedostataka donose odluku o (ne)podržavanju priključenja.
If this were true, at least in some aspects, both groups of subjects would have the same expectations.
Kad bi to bila istina, barem bi za neke aspekte obje grupe ispitanika imale jednaka očekivanja.