natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Employment guidelines intended to:
Smjernice zapošljavanja
(16) implement employment policies aimed at achieving full employment, improving quality and productivity at work, and strengthening social and territorial cohesion,
Provoditi politike usmjerene punom zapošljavanju, poboljšanju kvalitete i produktivnosti na poslu te jačanju socijalne i teritorijalne kohezije
(17) promote a life-cycle approach to work,
Promovirati pristup poslu usmjeren na životni ciklus
(18) ensure inclusive labour markets for job-seekers and disadvantaged people,
Osigurati tržišta rada koja će obuhvatiti tražitelje posla i osobe s posebnim potrebama
(19) improve the matching of labour market needs,
Bolje udovoljavati potrebama tržišta rada
(20) promote flexibility combined with employment security and the reduction of labour market segmentation,
Promovirati fleksibilnost i sigurnost zapošljavanja te smanjiti segmentaciju tržišta rada
(21) ensure employment-friendly wage and other labour cost developments,
Osigurati da razvoj plaća i drugih troškova rada potiče zapošljavanje
(22) expand and improve investment in human capital,
Proširiti i poboljšati ulaganje u ljudski kapital
(23) adapt education and training systems in response to new competence requirements.
Usvojiti sustave obrazovanja i usavršavanja kao odgovor na nove zahtjeve konkurentnosti
Open method of coordination
Otvorena metoda koordinacije
The OMC is still the most important method of coordinating the Lisbon strategy, although it still has some weaknesses (Radio, 2006).
Unatoč postojećim slabostima, OMC i dalje je najvažnija metoda koordinacije Lisabonske strategije (Radlo, 2006).
Lisbon strengthened the OMC, making peer pressure and monitoring more effective.
Lisabon je ojačao OMC, te je kontrola postala učinkovitija.
The OMC includes in-depth analyses of situations, supported by appropriate measurements, such as enterprise policy or innovation scoreboards, competitiveness reports or composite indicators on knowledge society in areas such as R&D and human capital.
OMC obuhvaća dubinske analize, prenošenje dobre prakse uz odgovarajuće mjere poput različitih vrsta pokazatelja za poduzeća ili inovacija, izvještaja o konkurentnosti u područjima kao što su istraživanje i razvoj i ljudski kapital.
It is usual to make comparisons between the performances of individual member states with a view to conducting benchmarking exercises, with appropriate follow-ups.
Uobičajeni je oblik i usporedba napretka u pojedinim zemljama članicama na temelju različitih mjera i pokazatelja.
Such targets, to be set by member states, could be used as yardsticks for monitoring competitive improvements when accompanied by corresponding measurements (European Commission, 2002b).
Nadalje, očekuje se pojačana primjena OMC-a vezana za ostvarivanje budućih ciljeva koji se mogu kvantificirati (European Commission, 2002b).
There is an obligation to include certain specific elements from the OMC into national reform programmes and EU annual progress reports.
Elementi OMC-a uključuju se u nacionalne programe reformi i u godišnji izvještaj o napretku EU.
There are policies characterised by a stronger OMC and policies where the OMC is weak.
U nekim je politikama OMC jače, a u nekima slabije uključen.
NATIONAL REFORM PLANS
NACIONALNI PLANOVI REFORMI
The national reform plans (NRPs) together with the Community Lisbon programme, are among key instruments of the new Lisbon strategy.
Uz Lisabonski program Zajednice, nacionalni programi reforme (NRP-ovi) pripadaju ključnim instrumentima nove Lisabonske strategije.
Member states were supposed to prepare NRPs by October 2005 for the period 2005-2008 on the basis of the 23 integrated policy guidelines (Box 3).vi
Zemlje članice trebale su pripremiti nacionalne programe do listopada 2005. za razdoblje 2005-2008. na temelju 23 integrirane smjernice (okvir 3).vi
Member states identified different challenges and policy responses reflecting their different starting positions and political preferences.
U svojim programima reformi zemlje članice identificirale su različite izazove i mjere kao odgovor na politike koje odražavaju različite početne pozicije i političke preferencije.
Starting positions and pace of reform are monitored by a number of benchmarks, which should, at a latter stage, help in identifying best practices and serve to name and shame the laggards.
Početne pozicije i tempo reformi ocjenjuju se brojnim mjerama i pokazateljima koji bi u kasnijoj fazi trebali pomoći identificiranju najbolje prakse, ali i one koja se nije pokazala odgovarajućom.
In the overwhelming majority of cases, five key challenges emerge: (i) increasing employment and labour market performance, (ii) the sustainability and quality of public finances, (iii) improving R&D and innovation, (iv) strengthening the business environment, and (v) increasing skills.
Pritom se najčešće pojavljuje pet ključnih izazova: 1. povećano zapošljavanje i funkcioniranje tržišta rada, 2. održivost i kvaliteta javnih financija, 3. jačanje istraživanja i razvoja i inovacija, 4. jačanje poslovnog okruženja, 5. poboljšanje vještina.
Policy responses to these challenges include implementation of measures announced earlier (such as measures developed in the framework of broad economic policy guidelines (BPEGs), and in the Stability and Convergence Programmes) and new measures (such as raising the retirement age).
Odgovori politika na te izazove obuhvaćaju provedbu otprije najavljenih mjera kao što su one razvijene u sklopu smjernica šire gospodarske politike (BPEG) i Programa stabilnosti i konvergencije te nove mjere kao što je podizanje dobi umirovljenja.
Insufficient time has elapsed for any implementation of NRPs.
Za ocjenu provedbe nacionalnih programa reformi potrebno je nešto dulje razdoblje praćenja.
Existing assessment of the NRPs evaluates whether goals and reform strategies are realistic (e.g. Begg, 2006; European Commission, 2006b; European Policy Committee, 2006; European Environmental Bureau, 2006; European Employment Committee, 2006).
Postojeće procjene tih programa odnose se na realističnost ciljeva i strategija (npr. Begg, 2006; European Commission, 2006b; European Policy Committee, 2006; European Environmental Bureau, 2006; European Employment Committee, 2006).
Their conclusions diverge: the European Commission (2006b) considers that the main shortcomings of the NRPs are macroeconomic, while according to Begg (2006), the NRPs seem to be better in explaining how macroeconomic objectives will be pursued and less successful with respect to microeconomic goals.
Njihovi se zaključci razlikuju: Europska komisija (2006b) smatra da su najveći nedostaci tih programa makroekonomske prirode, dok prema Beggu (2006) programi, čini se, bolje definiraju način kako ispuniti makroekonomske nego mikroekonomske ciljeve.
Macroeconomic issues
Makroekonomska pitanja
All but three member states - Sweden, the Netherlands and Italy - have explicitly identified macroeconomic challenges in their NRPs.
Sve su zemlje osim Švedske, Nizozemske i Italije u svojim nacionalnim programima reformi eksplicitno identificirale makroekonomske izazove.
The priorities of national reform plans are based on the Treaty provisions on fiscal discipline and are generally in line with the Stability and Growth Pact.
Prioriteti nacionalnih programa utemeljeni su na odredbama osnivačkih ugovora koje se odnose na fiskalnu disciplinu i općenito su usklađene s Paktom o stabilnosti i rastu.
All member states recognize the need for sound and sustainable public finances while many of them intend to improve their deficit and debt position.
Sve zemlje članice prepoznaju potrebu za održivim i zdravim javnim financijama, a mnoge od njih pokušavaju poboljšati proračunski deficit i zaduženje.
These efforts are assessed under fiscal surveillance rules (i.e. evaluation of the Stability and Convergence Programmes).
Ti se napori procjenjuju u sklopu pravila fiskalnog nadzora (npr. ocjena Programa stabilnosti i konvergencije).
Fiscal consolidation strategies are typically expenditure-based and embedded in the broader structural reform plans.
Strategije fiskalne konsolidacije obično se temelje na rashodima i dio su širih strukturnih planova reformi.
As regards long-term fiscal sustainability, ageing is projected to affect public expenditure for pensions and health care strongly.
Kada je riječ o dugoročnoj fiskalnoj održivosti, procjenjuje se da bi se starenje stanovništva trebalo jače odraziti na javne izdatke za mirovine i zdravstvo.
Pension reforms are being implemented in many member states to enhance the sustainability of public finances.
Mirovinske se reforme u mnogim zemljama članicama provode radi povećanja održivosti javnih financija.
The peer review of the NRPs suggests that given the scale of the ageing challenge, Europe must do more to ensure the sustainability of its public finances (European Policy Committee, 2006).
U ocjeni nacionalnih programa reformi pojedini prijedlozi ukazuju da bi Europa, uzevši u obzir važnost starenja stanovništva, morala učiniti više kako bi osigurala održivost javnih financija (European Policy Committee, 2006).
Weaknesses identified by the Commission include insufficiently explicit short-term measures for budgetary consolidation, and the fact that budgetary implications of the actions envisaged in other policy areas (e.g. employment and social policy) are seldom spelled out (European Commission, 2006d).
Među slabostima koje je Komisija identificirala ubrajaju se nedovoljno jasno definirane kratkoročne mjere za konsolidaciju proračuna i činjenica da su proračunski učinci mjera predviđenih u sklopu različitih politika (npr. zapošljavanja i socijalne politike) često zanemareni.
Microeconomic issues
Mikroekonomska pitanja
The main themes of the microeconomic part of the revised Lisbon strategy are knowledge and innovation, and making Europe a more attractive place to invest and work in (see Box 1, Lisbon Action Plan).
Glavne teme mikroekonomskog dijela revidirane Lisabonske strategije jesu znanje i inovacija te razvoj Europe u privlačnije mjesto za investiranje i rad (v. okvir 1, Lisabonski akcijski program).
The main microeconomic challenges identified by NRPs are improving R&D and innovation, strengthening the business environment and increasing skills.
Glavni mikroekonomski izazovi što su ih identificirali nacionalni program reformi jesu jačanje istraživanja i razvoja i inovacija, jačanje poslovnog okruženja i unapređenje vještina.
The challenges are dealt with by policy measures that vary across sectors and member states, ranging from general targets to concrete measures to be taken, tailored to the specific need of the country.
Odgovor na spomenute izazove čine mjere koje su u pojedinim sektorima i zemljama članicama različite i variraju od općih ciljeva do vrlo konkretnih mjera koje treba poduzeti sukladno specifičnim potrebama zemlje.
For example, all member states address research and innovation policies as a priority.
Na primjer, sve su zemlje politiku istraživanja i inovacije zacrtale kao prioritet.
Most of them also tackle strengthening the business environment and increasing skills.
Mnoge od njih na jednak način shvaćaju i jačanje poslovnog okruženja i povećavanje vještina.
Many member states plan a significant increase in overall R&D expenditure at national level by 2010.
Mnoge zemlje članice planiraju znatno povećanje izdvajanja za istraživanje i razvoj na nacionalnoj razini do 2010.
The EU-25 target for R&D expenditure is defined at 3% of GDP by the year 2010.
Cilj EU je izdvojiti 3% BNP-a za istraživanje i razvoj do 2010.
National targets range from 0.75% (Malta) to 4% (Finland and Sweden).
Nacionalni ciljevi variraju od 0,75% (Malta) do 4% (Finska i Švedska).
Measures aimed at meeting this target include increasing public expenditure on R&D, encouraging private R&D expenditures by extension of tax credits for private R&D expenditure, improving the quality of education, increasing of number of PhD holders in enterprises by co-financing contracts and measures to strengthen science-industry links.
Mjere usmjerene prema postizanju tih ciljeva uključuju povećanje javnih izdvajanja za istraživanje i razvoj, poticanje privatnih izdvajanja za istraživanje i razvoj odobravanjem poreznih olakšica, poboljšanje kvalitete obrazovanja, povećanje broja dostignutih doktorata u poslovnom sektoru na temelju ugovora o sufinanciranju i mjera za jačanje veza između znanosti i industrije.
However, targets do not always have a close link to specific measures, so it is difficult to asses the general level of ambition and feasibility of the plan.
Međutim, na ciljeve se ne nadovezuju uvijek odgovarajuće mjere, te je katkad teško razlučiti ambiciju od realno izvedivog plana.
Also, despite some concrete measures, meeting the targets is beyond government control.
Također je pokatkad, i usprkos konkretnim mjerama, ispunjavanje ciljeva izvan kontrole vlade.
Policy measures can influence decisions to invest private capital in R&D, but there is no way to ascertain that numerical target will be achieved (Baldwin and Wyplosz, 2004).
Mjere politike mogu utjecati na odluku da se privatni kapital investira u istraživanje i razvoj, no nemoguće je osigurati da cilj zaista bude i dosegnut (Baldwin i Wyplosz, 2004).
Furthermore, even if all member states meet their national targets by 2010, the R&D expenditure on the EU-25 level might reach up to 2.7% GDP (compared with the 3% target), which, as already mentioned does not ensure any direct link with increased innovation™
Nadalje, čak i ako sve zemlje članice ispune svoje ciljeve do 2010, izdvajanje na razini EU-25 za istraživanje i razvoj moglo bi dosegnuti 2,7% BNP-a (u usporedbi s ciljem od 3%), što ne mora nužno značiti i povećanje inovacija™
Next, most member states have highlighted the need to improve the business climate.
Nadalje, većina zemalja članica naglasila je potrebu poboljšanja poslovne klime.
The NRPs indicate that member states are increasingly recognising the importance of a more competitive marketplace.
Nacionalni programi reformi pokazuju kako zemlje članice sve više prepoznaju značaj konkurentnijeg tržišta.
Around half of the member states identified competition and removing obstacles to market access, particularly in services, as a challenge.
Približno polovica zemalja članica kao izazov je identificirala tržišno natjecanje i uklanjanje prepreka pristupu tržištu, posebno u uslužnim djelatnostima.
Only a few NRPs tackle this challenge effectively.
Samo se nekoliko nacionalnih programa učinkovito suočilo s tim izazovom.
The measures include transposition of internal market directives, strengthening competition agencies and better regulation.
Mjere obuhvaćaju transponiranje zahtjeva unutrašnjeg tržišta, jačanje agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, bolju regulativu itd.
The Commission considers that the choice of priorities is in general appropriate to the current situation in the member states, but that competition issues will require further attention.
Komisija smatra da je izbor prioriteta u načelu sukladan trenutačnoj situaciji u zemljama članicama, no dodatna se pozornost treba usmjeriti na probleme tržišnog natjecanja.
Employment
Zapošljavanje
The European Employment Strategy (EES), the employment pillar of the Lisbon strategy is based around three objectives: (i) full employment, (ii) productivity and quality at work, and (iii) social and territorial cohesion.ix
Europska strategija zapošljavanja (EES), koja se smatra temeljem zapošljavanja u Lisabonskoj strategiji, temelji se na tri cilja: 1. punom zapošljavanju, 2. produktivnosti i kvaliteti na radnome mjestu i 3. socijalnoj i teritorijalnoj koheziji.ix
Employment guidelines provide a policy framework to focus action on these priorities by attracting and retaining more people in employment; increasing the labour supply and modernising the social protection system; improving the adaptability of workers and enterprises, and increasing investment in human capital through better education and skills (see Box 3, integrated guidelines).
Smjernice zapošljavanja čine okvir politike za usmjeravanje mjera i aktivnosti koje treba provoditi da se više ljudi privuče i zadrži u zaposlenju, poveća ponuda poslova i modernizira sustav socijalne zaštite, poboljša prilagodljivost radnika i poduzeća te povećaju ulaganja u ljudski kapital boljim obrazovanjem i vještina (v. okvir 3, Integrirane smjernice).
The EU-25 target for 2010 is a total employment rate 70%.
Cilj EU-25 do 2010. godine jest dosezanje ukupne stope zaposlenosti od 70%.
Employment rates in 2004 varied from 51.7% in Poland to 75.7% in Denmark.
Stope zaposlenosti u 2004. varirale su od 52% u Poljskoj do 76% u Danskoj.
Measures aimed at increasing the employment rate include incentives to attract and retain more people in employment, increase the labour supply and modernise the social protection system.
Mjere za povećanje razine zapošljavanja obuhvaćaju i poticaje za privlačenje i zadržavanje više ljudi u zaposlenjima te za povećanje ponude poslova i modernizaciju sustava socijalne zaštite.
In a number of member states especial attention is given to youth by the integration of policies on education, training, mobility, and the reconciliation of working life and family life in the Youth Pact.
U velikom broju zemalja članica posebna se pozornost pridaje mladima integracijom politika koje se odnose na obrazovanje, izobrazbu, mobilnost i usklađivanje poslovnoga i obiteljskog života u Paktu mladih.
Several member states also plan to raise the exit age by five years by 2010.
Nekoliko zemalja također planira do 2010. povisiti dobnu granicu umirovljenja za pet godina.
More investment in human capital to improve employment and productivity growth has received widespread attention.
Sve se više brige pridaje većem ulaganju u ljudski kapital kako bi se poboljšao rast zapošljavanja i produktivnost.
Implementing lifelong learning, embracing education, training and adult learning, particularly for the low-skilled, requires a coherent policy linked to the economic and social situation of each member state.
Provedba programa cjeloživotnog učenja, prihvaćanje obrazovanja, usavršavanja i izobrazbe odraslih, posebno onih niže obrazovanih, zahtijeva koherentnu politiku koja se nadovezuje na gospodarsko i socijalno stanje u svakoj od zemalja članica.
Such measures are funded under the convergence objectives of the European Social Fund, but do not always pay enough attention to increasing the adaptability of workers and enterprises.
Takve se mjere zasnivaju na konvergentnim ciljevima Europskoga socijalnog fonda, ali ne vode uvijek dovoljno brige o povećanju prilagodljivosti radnika i poduzeća.
The main conclusions that can be drawn from National Reform Programme are following:
Glavni su zaključci koji se mogu izvući iz nacionalnih programa reforme zapošljavanja sljedeći.
• Member states start from different positions.
• Zemlje članice polaze s različitih startnih pozicija.
Generally, the old member states are more concerned with social cohesion, ageing of the population, job creation and support to research and development.
Općenito, stare zemlje članice zaokupljenije su socijalnom kohezijom, starenjem populacije, stvaranjem novih radnih mjesta i izdvajanjima za istraživanja i razvoj.
The new members are more focused on raising the level of competitiveness.
Nove su članice jače usmjerene na podizanje razine konkurentnosti gospodarstva.
• There is a large convergence of views on the diagnosis and on key challenges which need to be addressed as a matter of priority: for example, sustainability of public finances, labour supply, R&D and innovation, the business environment and environmental sustainability.
• Visoka je konvergentnost stavova o ocjeni stanja i ključnih izazova koji su odabrani kao prioritetni (npr. održivost javnih financija, ponuda poslova, istraživanje i razvoj i inovacije, poslovno okruženje i održivost okoliša).
• The differences in the programmes can, to a certain extent, be explained by different starting positions, but the policy mix also depends on the political priorities defined by each member state.
• Razlike u programima mogu se do određene mjere objasniti različitim polaznim pozicijama, no kombinacija politike ovisi i o političkim prioritetima koji su zadani u svakoj zemlji članici.
• Reform programs range in terms of breadth and ambition and the likelihood that they will be implemented.
• Programi reformi variraju po opsegu i ambicijama te po vjerojatnosti provedbe.
Some of them have introduced new policies, while others have presented only existing measures.
Neki su od njih uveli nove politike, dok su drugi samo predstavili već postojeće.
• Quantified targets should be handled with care, since they can be helpful in monitoring progress of reforms, but are not necessary linked with achievement of main goals.
• Kvantificirani se ciljevi moraju razmatrati s oprezom jer, iako mogu pomoći u praćenju napretka reformi, nisu uvijek nužno povezani s postizanjem glavnih ciljeva.
• A surfeit of targets and measures makes it more difficult to measure progress towards the main goal: increased growth and more and better jobs.
• Previše ciljeva i mjera otežava praćenje napretka imajući u vidu glavni cilj, a to je veći razvoj te brojnija i bolja radna mjesta.
RELEVANCE OF LISBON STRATEGY GOALS FOR CROATIA
RELEVANTNOST CILJEVA LISABONSKE STRATEGIJE ZA HRVATSKU
Lisbon strategy and Copenhagen criteria
Lisabonska strategija i kriteriji iz Kopenhagena
In order to become member, a candidate country has to meet political and economic membership criteria.
Zemlja kandidatkinja koja želi postati članicom, treba dosegnuti političke i ekonomske kriterije za članstvo.
Membership presupposes the candidate's ability to take on the obligations of membership including adherence to the aims of political, economic and monetary unionxi.
Članstvo pretpostavlja sposobnost zemlje da preuzme odgovornost koju ono nosi, uključujući usvajanje ciljeva političke, ekonomske i monetarne unije.xi
The Lisbon agenda is focused on economic and social issues, while political issues are less relevant in the Lisbon context.
Lisabonska se strategija usredotočuje na ekonomska i socijalna pitanja, dok su politički aspekti manje važni.
Therefore we will focus on economic membership criteria and ability to assume obligations of the membership.
Stoga ćemo se u nastavku rada fokusirati na ekonomske kriterije i sposobnost preuzimanja obveza članstva.
As regards economic criteria, Croatia can be regarded as a functioning market economy.
U smislu gospodarskog kriterija, Hrvatska se može smatrati djelotvornim tržišnim gospodarstvom.
It should be able to compete with competitive pressure and market forces within the EU in the medium term, provided that it continues implementing its reform programme to remove remaining weaknesses (European Commission, 2005a:46).
Trebala bi se moći suočiti s konkurentnim pritiskom i tržišnim snagama unutar EU u srednjoročnom razdoblju, uz uvjet da nastavi provoditi zacrtani program reformi kako bi se uklonile postojeće slabosti (European Commission, 2005a:46).
Croatia's official target date for integration into the EU (2009) coincides with the timeframe for meeting Lisbon goals.
Datum koji si je Hrvatska službeno zacrtala za integriranje u EU - 2009. godina - podudara se s vremenskim okvirom za ispunjavanje lisabonskih ciljeva.
This implies that in order to meet Copenhagen economic criteria Croatia should be able to withstand competitive pressure from and compete with market forces in the most competitive economy in the world, which will make Croatian alignment more demanding than it already is.
To znači da bi se Hrvatska, kako bi ispunila gospodarske kriterije iz Kopenhagena, trebala moći suočiti s konkurentnim pritiskom i tržišnim snagama najkonkurentnijega gospodarstva u svijetu, što bi njezine prilagodbe učinilo težima nego što se sada čini.
As regards ability to assume the obligations of membership, the Commission's report showed that in a number of chapters Croatia will be required to make significant efforts to meet the EU requirements (European Commission, 2005a).
Kad je riječ o sposobnostima preuzimanja obveza članstva, u izvješću Europske komisije (European Commission, 2005a) ocjenjuje se da će u brojnim poglavljima Hrvatska trebati uložiti značajne napore kako bi dosegnula zahtjeve EU.