natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At least 75% of scholarships are for students from partner countries, with additional scholarships awarded to certain regions of the world where higher education is a priority area for EU cooperation.
Najmanje 75 % stipendija dodijeljeno je studentima iz partnerskih zemalja, a dodatne stipendije dodijeljene su za određene regije svijeta u kojima je visoko obrazovanje prioritetno područje za suradnju EU-a.
The remaining 25% are for students from EU and other programme countries.[1]
Preostalih 25 % stipendija namijenjeno je studentima iz zemalja EU-a i drugih zemalja koje sudjeluju u programu.[1]
The newly-selected students will also be able to join and benefit from the Erasmus Mundus Student and Alumni Association, which supports and provides a network for students before, during and after their studies.
Novoodabrani studenti moći će se uključiti i u Udrugu studenata i bivših studenata programa Erasmus Mundus, koja pruža podršku studentima te im omogućuje stvaranje kontakata prije, tijekom i nakon studija.
Each Master's programme also provides EU grants to guest academics to come and contribute to the programme through teaching or research.
Svaki diplomski program ima i mogućnost dodjele bespovratnih sredstava EU-a za gostujuće akademsko osoblje koje dolazi kako bi poučavanjem ili istraživanjem pridonijelo programu.
Some 40 new Master's programmes will be added to the Erasmus Mundus catalogue this summer, making an even wider range of programmes available for scholarship applications for the next selection round.
Ovog će se ljeta u katalog programa Erasmus Mundus uključiti 40-ak novih diplomskih programa pa će se u sljedećem krugu odabira moći podnijeti prijave za stipendije za još više programa.
This application period – for students who wish to start their programme in autumn 2018 – will be open from October 2017 until January 2018.
Studenti koji s programom žele započeti u jesen 2018. prijave će moći podnijeti od listopada 2017. do siječnja 2018.
Erasmus Mundus Joint Master Degrees are fully integrated study programmes offered by a consortium of at least three higher education institutions, though most are larger.
Združeni diplomski studiji Erasmus Mundus potpuno su integrirani studijski programi koje nudi konzorcij koji se sastoji od najmanje tri visoka učilišta, iako su uglavnom i veći.
The 100 programmes selecting students in 2017 involve 513 institutions.
U 100 programa koji odabiru studente 2017. uključeno je 513 učilišta.
Almost one-third of programmes include institutions from partner countries in all six continents.
Gotovo trećina programa uključuje učilišta iz partnerskih zemalja na svih šest kontinenata.
All students study in at least two of the higher education institutions involved.
Svi studenti studiraju na barem dva uključena visoka učilišta.
The way a student moves around during their Master's course – their "mobility track" – is unique to Erasmus Mundus and reflects the way the course is fully integrated and delivered throughout the consortium.
Kretanje studenata tijekom diplomskog studija – njihov „tijek mobilnosti” – specifičan je za Erasmus Mundus i pokazuje kako je studij u potpunosti integriran i kako ga konzorcij provodi.
Erasmus Mundus Joint Master Degrees were launched in 2004 and, since 2014, form part of Erasmus+, the EU's current programme for education, training, youth and sport.
Združeni diplomski studiji Erasmus Mundus pokrenuti su 2004. te su od 2014. dio programa Erasmus+ – sadašnjeg programa EU-a za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport.
Learn more about the projects and programmes supported by Erasmus+ here.
Ovdje možete saznati više o projektima i programima koji se podržavaju u okviru programa Erasmus+.
Annex: Overall statistics Erasmus Mundus Masters scholarships - Cohort 2017
Prilog: Overall statistics Erasmus Mundus Masters scholarships - Cohort 2017
[1] The 33 programme countries are the 28 EU Member States plus five other countries that have signed up to Erasmus+ and pay to take part: Iceland, Liechtenstein, Norway, the Former Yugoslav Republic of Macedonia and Turkey.
[1] U programu sudjeluju 33 zemlje: 28 država članica EU-a plus pet drugih zemalja koje su se uključile u Erasmus+ i plaćaju svoje sudjelovanje: Island, Lihtenštajn, Norveška, bivša jugoslavenska republika Makedonija i Turska.
All other countries worldwide are partner countries.
Sve ostale zemlje u svijetu partnerske su zemlje.
IP/17/1207
IP/17/1207
Brussels, 10 May 2017
Bruxelles, 10. svibnja 2017.
Following the Commission's White Paper on the Future of Europe presented on 1 March, the Commission is publishing today its Reflection Paper on Harnessing Globalisation.
Nakon što je 1. ožujka predstavila svoju Bijelu knjigu o budućnosti Europe, Komisija danas objavljuje Dokument za razmatranje o svladavanju globalizacije.
Based on a fair assessment of the benefits and downsides of globalisation, today's Paper aims to launch a debate on how the EU and its Member States can shape globalisation in a way that anticipates the future and improves the lives of Europeans.
Na temelju objektivne ocjene prednosti i nedostataka globalizacije ovim se dokumentom želi potaknuti rasprava o tome kako EU i njegove države članice zajednički mogu utjecati na globalizacijske procese, predviđajući buduće događaje i poboljšavajući živote Europljana.
At the same time, we must focus our policies on getting people the education and skills they need to keep up with the evolution of our economies.
Istovremeno moramo usredotočiti svoje politike na osiguranje obrazovanja i vještina koji su potrebni našim građanima kako bi išli ukorak s razvojem naših gospodarstava.
Better redistribution will help guarantee the social cohesion and solidarity this Union is based on."
Boljom preraspodjelom zajamčit će se socijalna kohezija i solidarnost na kojima se temelji Unija.
The reflection paper takes an honest look at what globalisation has brought to the EU.
U Dokumentu za razmatranje objektivno se sagledavaju učinci globalizacije na EU.
The fact is that, even if the EU has greatly benefitted from globalisation, it has also brought many challenges.
Činjenica je da je globalizacija EU-u donijela velike koristi, ali isto tako i brojne izazove.
Around the world, globalisation has helped lift hundreds of millions of people out of poverty and enabled poorer countries to catch up.
Zahvaljujući globalizaciji stotine milijuna ljudi širom svijeta uspjele su se izdići iz siromaštva, a siromašnije zemlje uspjele su smanjiti svoj zaostatak.
For the EU, global trade has boosted EU economic growth, with every €1 billion of additional exports supporting 14,000 jobs.
Iz perspektive EU-a globalna trgovina povećala je gospodarski rast: svaka dodatna milijarda EUR u izvozu podržava 14 000 radnih mjesta.
Cheaper imports also benefit poorer households in particular.
Također, od jeftinijeg uvoza koristi imaju prvenstveno siromašnija kućanstva.
But these benefits are not automatic nor are they evenly distributed among our citizens.
No, te koristi nisu automatske niti su ravnomjerno raspoređene među našim građanima.
Europe is also impacted by the fact that other countries do not all share the same standards in areas such as employment, environmental or safety standards, meaning that European companies are less able to compete on price alone with their foreign counterparts; this can lead to factory closures, job losses or downward pressure on workers' pay and conditions.
Na Europu utječe i činjenica da druge zemlje s njom ne dijele iste standarde u područjima kao što su zapošljavanje, okoliš ili sigurnost, što znači da su europska poduzeća manje uspješna u tržišnom natjecanju s inozemnim pandanima samo na temelju cijene, što može dovesti do zatvaranja tvornica, gubitka radnih mjesta te pritisaka na radničke plaće i radne uvjete.
However, the solution lies neither in protectionism nor in laissez-faire politics.
Međutim rješenje nije ni u protekcionizmu ni u politici nemiješanja (fr. laissez-faire).
The evidence presented in the Reflection Paper shows clearly that globalisation can be beneficial where it is properly harnessed.
Dokazi izneseni u ovom dokumentu jasno pokazuju da globalizacija može biti korisna kada se njome upravlja na odgovarajući način.
The EU must ensure a better distribution of the benefits of globalisation by working together with Member States and regions as well as with international partners and other stakeholders.
Europska unija mora osigurati bolju raspodjelu koristi od globalizacije surađujući s državama članicama i regijama te međunarodnim partnerima i drugim dionicima.
We should seize together the opportunity to shape globalisation in line with our own values and interests.
Trebali bismo zajednički iskoristiti priliku da oblikujemo globalizaciju u skladu s vlastitim vrijednostima i interesima.
Today's Reflection Paper opens up a vital debate on how the EU can best harness globalisation and respond to its opportunities and challenges:
Dokumentom za razmatranje otvara se važna rasprava o tome kako Europa najbolje može svladati globalizaciju i odgovoriti na njezine prilike i izazove:
On the external front, the paper focuses on the need to shape a truly sustainable global order, based on shared rules and a common agenda.
Na međunarodnoj razini dokument se usredotočuje na potrebu oblikovanja istinski održivog globalnog poretka utemeljenog na zajedničkim pravilima i zajedničkom programu.
The EU has always stood for a strong and effective 'multilateral' global rulebook and should continue to develop it in a way that addresses new challenges and ensures effective enforcement.
EU se uvijek zalagao za snažna i učinkovita „multilateralna” pravila globalne igre te bi ih trebao nastaviti razvijati radi rješavanja novih izazova i osiguravanja učinkovite provedbe.
For example, the EU could push for new rules to create a level-playing field by addressing harmful and unfair behaviour like tax evasion, government subsidies or social dumping.
Primjerice, EU bi mogao tražiti donošenje novih propisa za stvaranje ravnopravnih uvjeta rješavanjem štetnih i nepoštenih praksi kao što su utaja poreza, državne subvencije ili socijalni damping.
Effective trade defence instruments and a multilateral investment court could also help the EU act decisively against countries or companies that engage in unfair practices.
Učinkoviti instrumenti trgovinske zaštite i multilateralni sud za pitanja ulaganja mogli bi isto tako pomoći EU-u da odlučno nastupi protiv zemalja ili poduzeća koja se upuštaju u nepoštene prakse.
On the domestic front, the paper suggests tools to protect and empower citizens through robust social policies and providing the necessary education and training support throughout their lives.
Na domaćoj razini dokument predlaže alate za zaštitu i osnaživanje građana snažnim socijalnim politikama i pružanjem potrebne potpore cjeloživotnom obrazovanju i osposobljavanju.
Progressive tax policies, investing in innovation and strong welfare policies could all help redistribute wealth more fairly.
Progresivnim poreznim politikama, ulaganjem u inovacije i odlučnim politikama socijalne skrbi može se pridonijeti pravednijoj preraspodjeli bogatstva.
Meanwhile, use of EU structural funds to assist vulnerable regions and the EU Globalisation Adjustment Fund (see Factsheet on the EU Globalisation Adjustment Fund) to help displaced workers find another job can help mitigate negative impacts.
U međuvremenu, korištenjem strukturnih fondova EU-a za pomoć osjetljivim regijama i EU-ova Fonda za prilagodbu globalizaciji (vidi informativni članak o EU-ovu Fondu za prilagodbu globalizaciji) za pomoć u traženju zaposlenja za radnike koji su tehnološki višak može se pridonijeti ublažavanju negativnih učinaka.
Around a third of our national income comes from trade with the rest of the world.
Otprilike trećina našeg nacionalnog dohotka rezultat je trgovine s ostatkom svijeta.
As overseas markets have grown, European exports have grown supporting higher-paid jobs.
S rastom tržišta u prekomorskim zemljama rastao je i europski izvoz te su omogućena bolje plaćena radna mjesta.
By specialising in what they do best, countries can produce more for less, boosting consumers' purchasing power.
Zemlje se specijaliziraju za ono u čemu su najbolje, zahvaljujući čemu mogu biti produktivnije i pridonijeti povećanju kupovne moći potrošača.
People travel, work, learn and live freely in different countries.
Ljudi putuju, rade, obrazuju se i slobodno žive u različitim zemljama.
They interact with each other on the web, sharing their ideas, cultures and experiences.
S pomoću weba komuniciraju, razmjenjuju ideje, kulture i iskustva.
Students have online access to courses run by leading universities across the world.
Studenti imaju elektronički pristup obrazovnim programima vodećih svjetskih sveučilišta.
International competition and scientific cooperation have accelerated innovation.
Međunarodna konkurencija i znanstvena suradnja ubrzale su inovacije.
Globalisation has also lifted hundreds of millions of people out of poverty and enabled poorer countries to catch up.
Također zahvaljujući globalizaciji, stotine milijuna ljudi uspjele su se izdići iz siromaštva, a siromašnije zemlje uspjele su smanjiti svoj zaostatak.
But globalisation also brings challenges.
No, globalizacija ne dolazi bez izazova.
Many Europeans are concerned that globalisation leads to inequality, job losses, social injustice, or lowering environmental, health or privacy standards.
Mnogi su Europljani zabrinuti da će globalizacija dovesti do nejednakosti, gubitka radnih mjesta, socijalne nepravde ili snižavanja standarda u području okoliša, zdravlja ili privatnosti.
They sometimes also feel threatened in their identities, traditions and ways of living.
Isto tako ponekad smatraju da globalizacija prijeti njihovu identitetu, tradiciji i načinu života.
These concerns must be recognised and addressed.
Te se zabrinutosti moraju prepoznati i otkloniti.
Harnessing globalisation, shaping the world for the better, promoting high standards and values outside Europe, protecting our citizens from unfair practices, and making our societies resilient and our economies more competitive are all key priorities for this Commission.
Svladavanje globalizacije, stvaranje boljeg svijeta, promicanje visokih standarda i vrijednosti izvan Europe, zaštita naših građana od nepoštenih praksi te rad na povećanju otpornosti naših društava i konkurentnosti naših gospodarstava ključni su prioriteti ove Komisije.
The reflection paper on the harnessing globalisation follows up on the White Paper on the Future of Europe presented on 1 March, which set out the main challenges and opportunities for Europe in the coming decade.
Dokumentom za razmatranje o svladavanju globalizacije nastavlja se rad započet Bijelom knjigom o budućnosti Europe, koja je predstavljena 1. ožujka i u kojoj su izneseni glavni izazovi i mogućnosti za Europu u narednom desetljeću.
To encourage this debate, the European Commission, together with the European Parliament and interested Member States, will host a series of 'Future of Europe Debates' across Europe's cities and regions.
Kako bi se potakla ta rasprava, Europska komisija će zajedno s Europskim parlamentom i zainteresiranim državama članicama biti domaćin niza rasprava o budućnosti Europe u gradovima i regijama diljem Europe.
The paper on the harnessing globalisation will be followed by a series of reflection papers on:
Nakon dokumenta o svladavanju globalizacije slijedit će niz dokumenata za razmatranje o sljedećim temama:
deepening the Economic and Monetary Union, on the basis of the Five Presidents' Report of June 2015;
produbljenje ekonomske i monetarne unije na temelju Izvješća petorice predsjednika iz lipnja 2015.;
the future of Europe's defence;
budućnost europske obrane;
Reflection paper on harnessing globalisation
Dokument za razmatranje o svladavanju globalizacije
Factsheet: European Globalisation Adjustment Fund - Ten Years of European Solidarity
Informativni članak: Europski fond za prilagodbu globalizaciji – deset godina europske solidarnosti
Follow First Vice-President Timmermans on Facebook and Twitter
Pratite prvog potpredsjednika Timmermansa na Facebooku i Twitteru
Follow Vice-President Katainen on Facebook and Twitter
Pratite potpredsjednika Katainena ma Facebooku i Twitteru
IP/17/1230
IP/17/1230
Having reached the middle of its mandate, the European Commission published today the mid-term review of its Digital Single Market strategy.
Na polovini svojeg mandata, Europska komisija danas je objavila pregled svoje strategije jedinstvenog digitalnog tržišta na sredini provedbenog razdoblja.
© European Union 2017 Director: Dimitrios Koskeridis
© European Union 2017 Director: Dimitrios Koskeridis
It takes stock of the progress made, calls on co-legislators to swiftly act on all proposals already presented, and outlines further actions on online platforms, data economy and cybersecurity.
U njemu ocjenjuje postignuti napredak, poziva suzakonodavce na brzo djelovanje u pogledu svih već podnesenih prijedloga i najavljuje daljnje mjere u pogledu internetskih platformi, podatkovnoga gospodarstva i kibersigurnosti.
The focus is now on obtaining political agreement with the European Parliament and the Council on all proposals, above all the updated EU telecoms rules which will boost investments in high-speed and quality networks, which are critical for the full deployment of the digital economy and society.
Pozornost je sada usmjerena na postizanje političkog dogovora s Europskim parlamentom i Vijećem o svim prijedlozima, prije svega o osuvremenjivanju EU-ovih telekomunikacijskih propisa, kojim će se pojačati ulaganja u kvalitetne mreže velike brzine neophodne za potpuno ostvarenje digitalnoga gospodarstva i digitalnog društva.
In today's mid-term review communication the Commission has identified three main areas where further EU action is needed: (1) to develop the European Data Economy to its full potential, (2) to protect Europe's assets by tackling cybersecurity challenges, and (3) to promote the online platforms as responsible players of a fair internet ecosystem.
U današnjoj komunikaciji o pregledu na sredini razdoblja Komisija je utvrdila tri glavna područja u kojima je potrebno daljnje djelovanje na razini EU-a: 1. razvoj europskog podatkovnog gospodarstva do njegova punog potencijala, 2. zaštita europske imovine rješavanjem izazovā kibersigurnosti i 3. promicanje internetskih platformi kao odgovornih dionika u pravednom internetskom ekosustavu.
Now, the European Parliament and Member States need to adopt these proposals as soon as possible, for new jobs, business and innovation to take off across Europe.
Sada Europski parlament i države članice trebaju što prije donijeti te predložene inicijative kako bi u cijeloj Europi došlo do uzleta gospodarstva, inovacija i stvaranja novih radnih mjesta.
Two years on, we propose to update our strategy to reflect new challenges and technologies.
Dvije godine od početka njezine provedbe, predlažemo ažuriranje naše strategije kako bi se uzeli u obzir novi izazovi i tehnologije.
We need cyber-secure infrastructure across all parts of the EU so that everyone – everywhere – can enjoy high-speed connectivity safely.
Potrebna nam je kibersigurna infrastruktura u svim dijelovima EU-a tako da svi i svagdje mogu uživati u brzoj i sigurnoj povezivosti.
We have already agreed on strong EU rules for personal data protection; we now need to make sure that non-personal data can flow freely to assist connected cars and eHealth services.
Već smo se dogovorili o strogim pravilima EU-a za zaštitu osobnih podataka; sada moramo osigurati slobodan protok neosobnih podataka potreban za povezane automobile i usluge e-zdravstva.
We need high-performance computing along with a digitally skilled workforce to make the most out of the data economy.
Potrebno nam je računalstvo visokih performansi i radna snaga koja posjeduje digitalne vještine kako bismo u najvećoj mogućoj mjeri iskoristili potencijal podatkovnoga gospodarstva.
All these areas are essential for Europe's digital future.”
Sva ta područja od ključne su važnosti za digitalnu budućnost Europe.
According to a new Eurobarometer study also released today, two-thirds of Europeans think that the use of the most recent digital technologies has a positive impact on society, the economy and their own lives.
Prema novoj studiji Eurobarometra, koja je također objavljena danas, dvije trećine Europljana smatra da upotreba najnovijih digitalnih tehnologija pozitivno utječe na društvo, gospodarstvo i njihove živote.
A majority of respondents expect the EU, Member States' and companies to take action to address the issues raised by digitisation (such as the impact on jobs and the need for better digital skills).
Većina ispitanika očekuje od EU-a, država članica i poduzećā da poduzmu mjere za suočavanje s izazovima digitalizacije (kao što su utjecaj na radna mjesta i potreba za boljim digitalnim vještinama).
Today's Review maps out the way ahead in three key areas:
U danas objavljenom pregledu zacrtan je put naprijed u tri ključna područja:
On the data economy, the Commission is preparing a legislative initiative on the cross-border free flow of non-personal data (Autumn 2017) and an initiative on accessibility and reuse of public and publicly funded data (Spring 2018).
U pogledu podatkovnoga gospodarstva Komisija priprema zakonodavnu inicijativu o prekograničnom slobodnom protoku neosobnih podataka (jesen 2017.) i inicijativu o dostupnosti i ponovnoj uporabi javnih podataka i podataka financiranih javnim sredstvima (proljeće 2018.).
In addition, the Commission will continue its work on liability and other emerging data issues.
Komisija će usto nastaviti raditi na pitanju odgovornosti i drugim novonastalim pitanjima povezanima s podacima.
The Commission will also work to propose additional measures on cyber security standards, certification and labelling to make connected objects more cyber secure.
Komisija će raditi i na prijedlogu dodatnih mjera povezanih sa standardima, certifikacijom i označivanjem u području kibersigurnosti kako bi se povezani predmeti učinili kibersigurnijima.
One of the aims is to move forward with the procedural aspects and principles on removal of illegal content – notice and action – based on transparency and protecting the fundamental rights.
Jedan je od ciljeva postići napredak u pogledu postupovnih aspekata i načela za uklanjanje nezakonitih sadržaja (prijava i djelovanje) na temelju transparentnosti i zaštite temeljnih prava.
In addition, the Commission addresses the need for further investment in digital infrastructure and technologies in areas where investment needs to go far beyond the capacity of single Member States, such as high-performance computing.
Osim toga Komisija se bavi i pitanjem potrebe za daljnjim ulaganjima u digitalnu infrastrukturu i tehnologije u područjima u kojima su potrebna ulaganja koja uvelike nadilaze kapacitete pojedinačnih država članica, kao što je područje računalstva visokih performansi.
The Digital Single Market is a Juncker Commission's top priority.
Jedinstveno digitalno tržište glavni je prioritet Junckerove Komisije.
A fully functional Digital Single Market could contribute €415 billion per year to our economy and create hundreds of thousands of new jobs.
Od potpuno funkcionalnog jedinstvenog digitalnog tržišta očekuje se doprinos našem gospodarstvu od 415 milijardi EUR godišnje i zahvaljujući njemu mogle bi se otvoriti stotine tisuća novih radnih mjesta.