natgillin/translations-raw huggingface dataset:
What do you do when a big part of an investment needs to be made by companies in one Member State while there are benefits across the border in another Member State?
Što se čini kada poduzeća trebaju uložiti veći dio sredstava u jednoj državi članici, a koristi se ostvaruju u drugoj?
This issue has been addressed by the Regulation of Trans-European Energy Networks from 2013.
To je pitanje riješeno u Uredbi o transeuropskim energetskim mrežama iz 2013.
The Regulation creates a possibility to allocate costs across borders based on the benefits they generate in the concerned Member State.
Uredbom se uvodi mogućnost prekogranične raspodjele troškova na temelju koristi koje se njima ostvaruju u dotičnoj državi članici.
How much money will be needed to reach the 10% interconnection target?
Koliko će novaca biti potrebno za postizanje 10-postotnog cilja povezanosti?
The European Commission estimates that up to 2020 about €40 billion will be needed to reach the 10% target across the EU.
Europska komisija procjenjuje da će do 2020. oko 40 milijardi EUR biti potrebno za postizanje 10-postotnog cilja u EU-u.
Where will the money come from?
Tko osigurava novac?
To have the expected impact the CEF grants have to be combined with the efforts of regulators and governments to finance projects through network tariffs and by making use of the new European Structural and Investment Funds (ESIF), where possible.
Kako bi se ostvario očekivani učinak, bespovratna sredstva iz Instrumenta za povezivanje Europe moraju se kombinirati s naporima regulatornih tijela i vlada za financiranje projekata putem mrežnih tarifa te upotrebom novih europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF), ako je to moguće.
Will this target be reflected in President Juncker’s investment initiative?
Hoće li se taj cilj odraziti u ulagačkoj inicijativi predsjednika Junckera?
The European Structural and Investment Funds (ESIF) are the main instruments of the Commission's Growth, Jobs and Investment package.
Europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF) glavni su instrumenti Komisijina paketa za rast, zapošljavanje i ulaganja.
Energy infrastructure is one of the priorities of the ESIF.
Energetska infrastruktura jedan je od prioriteta europskih strukturnih i investicijskih fondova.
The Funds could cover PCIs or other interconnection projects, therefore accelerating and complementing the current structure of support for PCIs and beyond.
Fondovima bi se moglo financirati projekte od zajedničkog interesa ili projekte povezivanja te time ubrzati i dopuniti postojeću strukturu potpore za projekte od zajedničkog interesa i šire.
The ESIF will mobilise at least €315 billion in private and public investment across the EU.
Europskim strukturnim i investicijskim fondovima mobilizirat će se najmanje 315 milijardi EUR privatnih i javnih ulaganja diljem EU-a.
One of the main obstacles to building new infrastructure is lengthy permit granting procedures.
Jedna od glavnih prepreka izgradnji nove infrastrukture dugotrajni su postupci izdavanja dozvola.
Is there a solution?
Postoji li rješenje?
It foresees that a single national competent authority has to act as a one-stop-shop for all permit granting procedures.
Predviđeno je da jedno nacionalno nadležno tijelo djeluje kao jedinstvena točka za sve postupke izdavanja dozvola.
Such one-stop-shops should be in place in all Member States by spring 2015.
Te bi jedinstvene točke trebale biti uspostavljene u državama članicama do proljeća 2015.
How will the EU guarantee that the new electricity grids will not endanger the environment or the health of EU citizens?
Na koji će način EU jamčiti da nove elektroenergetske mreže ne ugrožavaju okoliš ili zdravlje građana EU-a?
Already today, the EU has the most stringent environmental protection laws in place.In addition, the TEN-E Regulation sets new rules on enhanced consultation and transparency to ensure better involvement of citizens in the planning process.
U EU-u su već danas na snazi najstroži zakoni o zaštiti okoliša.Osim toga, Uredbom o TEN-E-u utvrđuju se nova pravila o većoj suradnji i transparentnosti kako bi se osiguralo bolje sudjelovanje građana u postupku planiranja.
The objective is to make the process more efficient while safeguarding the EU’s high standards in environmental protection.
Cilj je poboljšati učinkovitost postupka štiteći istodobno visoke standarde EU-a u području zaštite okoliša.
What are the next steps for the Commission?
Koji su sljedeći koraci Komisije?
The Commission will intensify its support for the critical projects through several targeted measures.
Komisija će pojačati svoju potporu ključnim projektima na temelju nekoliko ciljanih mjera.
It will assess each project to identify and help address any obstacles and risks that might delay construction.
Ocijenit će svaki projekt radi utvrđivanja i premošćivanja prepreka i rizika zbog kojih bi se mogla odgoditi izgradnja.
It will help bring together the infrastructure project promoters in order to help tackle any technical, planning, design and implementation issues and facilitate their contacts with the European Investment Bank and other banks.
Omogućit će se suradnja promicatelja infrastrukturnih projekata kako bi se pomoglo pri rješavanju svih tehničkih problema te problema u planiranju, izradi i provedbi te olakšati kontakt s Europskom investicijskom bankom i ostalim bankama.
The Commission will follow up the implementation by the Member States of all relevant EU laws, notably the TEN-E Regulation.
Komisija će pratiti provedbu svih mjerodavnih propisa EU-a u državama članicama, a posebno Uredbe o TEN-E-u.
It will work closely with the Agency for the Cooperation of Energy Regulators and with Member States to ensure that the implementation of the projects takes place on time.
Blisko će surađivati s Agencijom za suradnju energetskih regulatora i s državama članicama kako bi se osigurala pravovremena provedba projekata.
Regional fora are an important tool to ensure better cooperation of Member States also in the context of infrastructure building.
Regionalni forumi važan su alat za bolju suradnju država članica i u kontekstu izgradnje infrastrukture.
The Commission will report annually to the European Council on the implementation of PCIs and on progress in reaching the 10% target.
Komisija će svake godine izvješćivati Europsko vijeće o provedbi projekata od zajedničkog interesa i o napretku prema postizanju 10-postotnog cilja.
Still in 2015 the Commission will convene the first Infrastructure Forum to discuss and find solutions to issues that are common to all regions across Europe.
Komisija će ove godine sazvati prvi forum za infrastrukturu kako bi se razmotrilo i riješilo probleme zajedničke svim europskim regijama.
More information on EU energy markets
Više informacija o energetskim tržištima EU-a
MEMO/15/4486
MEMO/15/4486
What is the aim of the Communication?
Što se želi postići Komunikacijom?
The Communication sets out the EU's vision for a transparent and dynamic, legally binding United Nations climate change agreement that sets the world on a pathway to prevent global warming from reaching dangerous levels.
U Komunikaciji se utvrđuje vizija EU-a o transparentnom, dinamičnom i pravno obvezujućem sporazumu Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama kojim se svijet usmjerava tako da se spriječi da globalno zagrijavanje dosegne opasnu razinu.
International negotiations are under way and are set to be finalised at the UN climate conference in Paris in December 2015.
U tijeku su pregovori na međunarodnoj razini koji se trebaju zaključiti na konferenciji UN-a o klimi koja će se održati u Parizu u prosincu 2015.
The Communication translates the decisions taken at the European Summit in October 2014 into the EU's proposed emissions reduction target (the so-called Intended Nationally Determined Contribution, or INDC) for the new agreement.
Komunikacijom se odluke donesene na europskom sastanku na vrhu u listopadu 2014. prevode u cilj smanjenja emisija (predviđeni i na nacionalnoj razini određen doprinos) koji je EU predložio za novi sporazum.
How does this Communication fit into the European Energy Union strategy announced today?
Kako se navedena Komunikacija uklapa u strategiju europske energetske unije koja je danas objavljena?
The Communication is a key element in the implementation of the Juncker Commission’s priority to build a resilient Energy Union with a forward-looking climate change policy.
Komunikacija je ključni element za provedbu prioritetnog plana Junckerove Komisije o izgradnji robusne energetske unije s politikom o klimatskim promjenama usmjerenom prema budućnosti.
In October 2014, EU leaders agreed domestic reductions of greenhouse gases of at least 40% by 2030 along with the other main building blocks of the 2030 policy framework.
Čelnici EU-a postigli su u listopadu 2014. sporazum o smanjenju nacionalnih emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % do 2030., uz druge temeljne sastavnice političkog okvira za 2030.
This aims to make the European Union's economy and energy system more competitive, secure and sustainable and also sets a target of at least 27% for renewable energy and energy savings by 2030.
Time se žele povećati konkurentnost, sigurnost i održivost gospodarstva i energetskog sustava Europske unije te se utvrđuje cilj u skladu s kojim udio obnovljivih izvora energije i energetske uštede trebaju do 2030. iznositi 27 %.
The revision of the EU Emissions Trading System will form part of the post-2020 legislative framework.
Zakonodavnim okvirom za razdoblje nakon 2020. obuhvatit će se revizija sustava EU-a za trgovanje emisijama.
Tackling climate change requires an international policy response.
Za rješavanje problema klimatskih promjena potrebno je političko djelovanje na međunarodnoj razini.
The EU is emitting around 10% of global emissions, and this share will further decline in the coming decade.
Udio EU-a u emisijama stakleničkih plinova na svjetskoj razini iznosi otprilike 10 %, a u sljedećem će se desetljeću dodatno smanjiti.
In 2011, the 196 Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change decided to elaborate a new agreement applicable to all by the end of 2015, when the climate change conference will be held in Paris.
U 2011. je 196 stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama odlučilo do 2015., kada se u Parizu održava konferencija o klimatskim promjenama, razraditi novi, opće primjenjivi sporazum.
This communication proposes the design of the main elements of this agreement.
Komunikacijom se predlaže oblik glavnih elemenata tog sporazuma.
Why do we need a new climate agreement?
Zašto nam je potreban novi sporazum o klimi?
The international community has recognised the scientific evidence that global average annual temperature increase needs to be held well below 2°C (3.6°F) compared to the temperature in pre-industrial times in order to prevent climate change from reaching dangerous levels.
Međunarodna zajednica priznala je znanstvene dokaze prema kojima, kako bi se spriječilo da razine klimatskih promjena postanu prijeteće, svjetski godišnji prosječni porast temperature treba biti znatno manji od 2°C (3,6°F) u odnosu na temperature iz predindustrijskog doba.
However, international action taken to date is not sufficient: Global mean surface temperature increase in 2100 is estimated to range from 3.7 to 4.8 degrees Celsius above the average for 1850-1900, while the current experienced increase amounts to 0.85 degrees Celsius.
Međutim, mjere koje je međunarodna zajednica do danas poduzela nisu dovoljne: predviđa se da će svjetska prosječna površinska temperatura do 2100. biti za 3,7 – 4,8 Celzijevih stupnjeva viša od prosjeka za razdoblje 1850. – 1900., dok trenutačno zabilježeno povećanje iznosi 0,85 Celzijevih stupnjeva.
The most recent assessment of climate science by the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) points out that the window of opportunity for staying below the 2°C temperature limit is closing very fast.
Međuvladin odbor za klimatske promjene (IPCC) u najnovijoj procjeni za područje klimatskih znanosti ističe da je prilika za zadržavanje temperature unutar ograničenja od 2°C sve manja.
Limiting the temperature rise will require substantial and sustained reductions in greenhouse gas emissions by all countries.
Kako bi se ograničio porast temperature, sve će zemlje trebati znatno i postojano smanjivati emisije stakleničkih plinova.
Delaying action will be more costly and technologically challenging and reduce the options for effectively reducing emissions and preparing for the impacts of climate change.
Odlaganje će uzrokovati veće troškove i tehnološke izazove te suziti mogućnosti za učinkovito smanjenje emisija i pripremu na posljedice klimatskih promjena.
Since 1994, the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), which has near universal membership − with 196 parties, including the EU− has focused on the challenge of preventing dangerous man-made interference with the global climate system.
Od 1994. se u žarištu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC), u kojoj sudjeluju gotovo svi i koju je potpisalo 196 stranaka, uključujući EU, nalazi izazov sprečavanja opasnog čovjekova utjecaja na svjetski klimatski sustav.
The Kyoto Protocol was an essential first step but only engaged 39 industrialised countries and was never expected to solve the problem on its own.
Kyotski protokol bio je ključan prvi korak, ali je uključio samo 39 industrijaliziranih zemalja i nikad se nije očekivalo da će se problem riješiti samo njime.
After the Copenhagen conference, by 2014, more than 90 countries – both developed and developing –had made voluntary emission pledges for 2020.
Nakon Kopenhaške konferencije, do 2014. se više od 90 razvijenih zemalja i zemalja u razvoju dobrovoljno obvezalo da će do 2020. smanjiti emisije.
However, these are insufficient to achieve the agreed below 2°C objective.
Međutim, to nije dovoljno za postizanje cilja zadržavanja povećanja temperature ispod 2°C.
The EU believes the new Protocol should include legally binding emissions reduction commitments.
EU smatra da bi se u novi Protokol trebale uključiti pravno obvezujuće obveze smanjenja emisija.
This will give the clearest signal to governments, markets and the public that Parties to the Protocol are committed to fighting climate change.
Time će se vladama, tržištima i javnosti najjasnije ukazati na to da su potpisnice Protokola predane borbi protiv klimatskih promjena.
Such commitments provide the strongest expression of a Party's political will to achieve its commitments, the necessary predictability and certainty for all public and private actors, and durability in the context of domestic political changes.
Tako se na najjasniji način iskazuje politička volja stranke za ispunjenje obveza te osiguravaju potrebna predvidljivost i sigurnost za sve javne i privatne sudionike i trajnost u kontekstu domaćih političkih promjena.
This can only be achieved with a new agreement that is applicable to all Parties.
To je moguće ostvariti samo novim sporazumom koji se primjenjuje na sve stranke.
What are the key points of the Communication?
Koje su ključne točke Komunikacije?
The key points of the Communication are as follows:
Ključne su točke Komunikacije sljedeće:
It translates the decision taken by EU leaders at the European Summit in October 2014 into the EU's proposed emissions reduction target for the new global climate change agreement.
Njome se odluka koju su čelnici EU-a donijeli na europskom sastanku na vrhu u listopadu 2014. prevodi u cilj smanjenja emisija koji je EU predložio za novi svjetski sporazum o klimatskim promjenama.
The target is set out in accordance with the requirements for information agreed in Lima.
Cilj je utvrđen u skladu sa zahtjevima za informacije dogovorenima u Limi.
The EU will be ready to submit its contribution to the UNFCCC Secretariat by the end of March 2015.
EU će biti spreman dostaviti svoj doprinos Tajništvu UNFCCC-a do kraja ožujka 2015.
It calls on all countries to submit their proposed emissions reduction targets for the period after 2020 until 2025/2030, well in advance of the Paris conference.
Pozivaju se sve zemlje da dovoljno prije Pariške konferencije dostave predložene ciljeve smanjenja emisija za razdoblje od 2020. do 2025./2030.
China, the US and other G20 countries, in particular, should be in a position to do so by the end of the first quarter of 2015.
Kina, Sjedinjene Američke Države i druge zemlje skupine G20 trebale bi posebno biti u mogućnosti to učiniti do kraja prvog tromjesečja 2015.
The Communication outlines the EU's vision for a transparent and dynamic, legally binding agreement, containing fair and ambitious commitments from all Parties, based on evolving geopolitical circumstances.
U Komunikaciji se iznosi vizija EU-a o transparentnom, dinamičnom i pravno obvezujućem sporazumu koji sadržava pravične i ambiciozne obveze svih stranaka te se temelji na promjenjivim geopolitičkim okolnostima.
Collectively, these commitments should – in line with science – put the world on track to reduce global emissions by at least 60% below 2010 levels in 2050.
Tim bi se obvezama zajedno trebalo moći, u skladu sa znanstvenim spoznajama, usmjeriti svijet k smanjenju globalnih emisija u 2050. za najmanje 60 % u odnosu na 2010.
It proposes that the 2015 agreement should preferably take the form of a Protocol under the UNFCCC and enter into force as soon as it is ratified by countries totalling 40 Gt CO2 equivalents.
Predlaže se da sporazum iz 2015. bude u obliku Protokola u okviru UNFCCC-a te da stupi na snagu čim ga ratificiraju države s 40 Gt ekvivalenta CO2.
This is equivalent to approximately 80% of 2010 global emissions.
Time je obuhvaćeno otprilike 80 % globalnih emisija u 2010.
The EU, China and the US should show political leadership by joining the Protocol as early as possible.
EU, Kina i Sjedinjene Američke Države trebali bi pokazati političko vodstvo tako što će se što je prije moguće pridružiti Protokolu.
Under the new Protocol, in addition to emissions reduction commitments, all countries should be encouraged to participate in climate finance, technology development and transfer, and capacity building.
U okviru novog Protokola se, uz obveze smanjenja emisija, sve zemlje treba poticati na sudjelovanje u financiranju aktivnosti povezanih s klimom, tehnološkom razvoju i prijenosu te u izgradnji kapaciteta.
In order for countries to achieve climate resilient sustainable development, the Protocol should reinforce commitments for Parties to undertake adaptation actions, to cooperate, and promote the effective and efficient use of strategies to reduce emissions and adapt to the adverse effects of climate change.
Kako bi zemlje ostvarile održiv razvoj otporan na klimatske promjene, Protokolom se trebaju učvrstiti obveze stranaka u pogledu poduzimanja mjera prilagodbe, suradnje i promicanja učinkovite i djelotvorne uporabe strategija radi smanjenja emisija i prilagođavanja negativnim posljedicama klimatskih promjena.
The Communication underlines the need for the Protocol to require greenhouse gas emissions reductions from all sectors, including aviation and shipping, as well as fluorinated gases.
U Komunikaciji se navodi potreba da se u Protokolu zahtijeva smanjenje emisija stakleničkih plinova u svim sektorima, uključujući zrakoplovstvo i pomorski promet, kao i emisija fluoriranih plinova.
The International Civil Aviation Organization (ICAO), the International Maritime Organisation (IMO) and the Montreal Protocol, respectively, should act in these areas by the end of 2016.
Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO), Međunarodna pomorska organizacija (IMO) i Montrealski protokol trebali bi djelovati u tim područjima do kraja 2016.
It highlights how other EU policies, such as trade, scientific research, technology development and innovation, as well as economic and development cooperation can support and strengthen the EU's international climate policy.
Naglašava se kako se drugim politikama EU-a, primjerice u područjima trgovine, znanstvenog istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija, te gospodarskom i razvojnom suradnjom može poduprijeti i ojačati međunarodna klimatska politika EU-a.
The Communication is complemented by a Climate Diplomacy Action Plan, which is intended to scale-up EU outreach and build alliances with ambitious country partners outside the EU in the run up to the Paris conference.
Komunikacija je dopunjena akcijskim planom o klimatskoj diplomaciji, s namjerom povećanja dosega informiranja koje provodi EU i izgradnje savezništava s ambicioznim partnerskim zemljama izvan EU-a ususret Pariškoj konferenciji.
Why should all countries contribute and what contribution should they make?
Zašto bi i u kojem obliku sve zemlje trebale dati svoj doprinos?
The new Protocol needs to reflect evolving national responsibilities in the world economy, as well as today's geopolitical realities and the capacity of countries to contribute.
Novi Protokol mora biti odraz sve većih nacionalnih odgovornosti u svjetskom gospodarstvu te aktualnih geopolitičkih okolnosti i sposobnosti zemalja da daju svoj doprinos.
In November 2014, China and the US, the world's two biggest emitters, followed the EU by announcing their post-2020 targets.
Kina i Sjedinjene Američke Države, zemlje s najvećom količinom emisija u svijetu, postupile su kao i EU te u studenome 2014. objavile ciljeve za razdoblje nakon 2020.
Collectively, these only cover around half of current global emissions.
Zajedno je time obuhvaćena samo otprilike polovina trenutačnih svjetskih emisija.
To be effective, the new Protocol needs to have the broadest geographical coverage and the highest possible level of ambition.
Za učinkovitost je Protokola nužno da se njime obuhvate najšire geografsko područje i najambiciozniji mogući ciljevi.
Countries with the greatest responsibilities and capabilities need to make the most ambitious contributions, but it is important that all countries are on board and committed to playing their part.
Najambiciozniji se doprinosi traže od zemalja s najvećim odgovornostima i kapacitetima, ali važno je da sve zemlje sudjeluju i da su predane obavljanju svojih uloga.
How can the new agreement help to mobilise climate finance?
Kako se novim sporazumom može pridonijeti mobiliziranju financijskih sredstava za klimatske mjere?
The transformation to low-emission, climate resilient economies will require large scale shifts in investment patterns.
Za prijelaz u gospodarstva s niskom razinom emisija koja su otporna na klimatske promjene bit će potrebne velike promjene obrazaca ulaganja.
Both public and private finance will play an important role.
Važnu će ulogu imati i javno i privatno financiranje.
The Protocol should provide a framework to mobilise investments in low-emission, climate-resilient programmes and projects for Parties of the new Protocol.
Protokolom bi se trebao osigurati okvir za mobiliziranje ulaganja u programe s niskom razinom emisija koji su otporni na klimatske promjene i projekte za stranke novog Protokola.
This could, for example, include a commitment by all Parties to the new Protocol to strengthen so called 'enabling environments' in order to promote investments in low-emission and climate resilient technologies.
Mogla bi se, primjerice, uključiti izjava svih stranaka novog Protokola kojom se obvezuju na jačanje tzv. „pogodnih okruženja” radi promicanja ulaganja u tehnologije s niskom razinom emisija koje su otporne na klimatske promjene.
Establishing the right set of specific local conditions - legal, organisational, fiscal, informational and political - is essential for successfully attracting climate finance.
Za uspješno privlačenje financijskih sredstava za klimatske mjere nužno je uspostaviti odgovarajući niz posebnih pravnih, organizacijskih, fiskalnih, informacijskih i političkih lokalnih uvjeta.