natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Holding the title of European Capital of Culture is also an excellent opportunity for the cities to change their image, put themselves on the world map, attract more tourists and rethink their development through culture.
Preuzimanje titule europske prijestolnice kulture ujedno je izvrsna prilika gradovima da kroz kulturu promijene svoj imidž, postanu vidljiviji na karti svijeta, privuku više turista i preispitaju svoje razvojne planove.
The title has a long-term impact, not only on culture but also in social and economic terms, both for the city and the region.
Titula ima dugoročan učinak na kulturnu, ali i na društvenu i gospodarsku sferu u gradu i u okolici.
In 2018, Valletta in Malta and Leeuwarden in The Netherlands were European Capitals of Culture.
Europske prijestolnice kulture 2018. bili su Valletta na Malti i Leeuwarden u Nizozemskoj.
Plovdiv2019 - European Capital of Culture
Plovdiv 2019. – Europska prijestolnica kulture.
#Plovdiv2019
#Plovdiv2019
Matera 2019 - European Capital of Culture
Matera 2019. – Europska prijestolnica kulture
#Matera2019
#Matera2019
European Capitals of Culture factsheet
Informativni članak o europskim prijestolnicama kulture
European Capitals of Culture – Thirty years of achievements brochure
Europske prijestolnice kulture: trideset godina postignuća
IP/18/6888
IP/18/6888
Brussels, 21 December 2018
Bruxelles, 21. prosinca 2018.
According to a new Eurobarometer survey released today, for the first time, a majority of Europeans think that their voice counts in the EU.
Danas objavljeni rezultati Eurobarometra pokazuju da po prvi put većina Europljana smatra da njihov glas ima težinu u EU-u.
The number of Europeans who have a positive image of the EU increases.
Povećao se broj Europljana s pozitivnim mišljenjem o EU-u.
Support for the Economic and Monetary Union remains strong and reaches a new high in the Euro area.
Potpora ekonomskoj i monetarnoj uniji i euru i dalje je visoka, a posebno u europodručju, u kojem je dosegla rekordnu razinu.
These are some of the key results of the latest Standard Eurobarometer survey conducted between 8 and 22 November and published today.
U nastavku su neki od najvažnijih rezultata iz najnovijeg standardnog Eurobarometra, koji je proveden u razdoblju od 8. do 22. studenoga i danas objavljen.
Positive political indicators are on the rise
Porast pozitivnih političkih pokazatelja
43% of Europeans have a positive image of the EU (+ 3 percentage points compared to spring 2018) – the highest level since autumn 2009.
43 % Europljana ima pozitivan dojam o EU-u (+3 postotna boda u odnosu na proljeće 2018.), što je najbolji rezultat još od jeseni 2009.
Trust in the EU is stable at 42% and remains at its highest level since autumn 2010.
Povjerenje u EU postojano je na 42 %, što je najviša razina od jeseni 2010.
Trust prevails in 17 EU Member States (15 in spring 2018), with the highest numbers in Lithuania (65%), Denmark (60%) and Sweden (59%).
Povjerenje prevladava u 17 država članica (15 u odnosu na proljeće 2018.), a najviši rezultati zabilježeni su u Litvi (65 %), Danskoj (60 %) i Švedskoj (59 %).
42% of Europeans trust the European Union, while 35% trust their national parliament and their national government (+1 percentage point in both cases compared to spring 2018).
Europskoj uniji vjeruje 42 % Europljana, a svojim nacionalnim parlamentima i vladama vjeruje ih 35 % (obje su se vrijednosti promijenile za +1 u odnosu na proljeće 2018.).
Support for EU citizenship and free movement in all EU Member States
Osjećaj pripadanja građanima EU-a i potpora slobodnom kretanju prisutni u svim državama članicama EU-a
In all 28 Member States, a majority of respondents feel that they are citizens of the EU: 71% across the EU (+1 percentage point since spring 2018), and at a national level the feeling ranges from 89% in Luxembourg to 51% in Bulgaria.
U svih 28 država članica većina se ispitanika osjeća građanima EU-a: 71 % na razini EU-a (+1 postotni bod u odnosu na proljeće 2018.).
Strong support for the euro is confirmed
Potvrda jake potpore euru
20 years after the introduction of our single currency, support for the Economic and Monetary Union and for the euro remains at a record high, with three-quarters of respondents (75%, +1 percentage point) in the Euro area in favour of the EU's single currency.
Proteklo je 20 godina od uvođenja jedinstvene valute, a potpora ekonomskoj i monetarnoj uniji i euru i dalje je rekordno visoka, s tri četvrtine ispitanika (75 %, +1 postotni bod) iz europodručja koji su za jedinstvenu valutu EU-a.
A majority of EU citizens think that the situation of the European economy is “good” (49%), a slight decline since spring 2018 (-1 percentage point).
Većina građana EU-a (49 %) smatra da je stanje europskog gospodarstva „dobro”, što je malo manje u odnosu na proljeće 2018. (–1 postotni bod).
Positive opinions on the situation of the national economy (49%, unchanged) still outweigh negative opinions (48%, +1) but with a margin of one point.
Pozitivnih mišljenja o stanju vlastitog nacionalnog gospodarstva i dalje je više (49 %) od negativnih (48 %, +1), ali razlika je samo jedan postotni bod.
The majority of respondents in 16 EU Member States (14 in spring 2018) state that the national economic situation is good.
Većina ispitanika u 16 država članica (u 14 u proljeće 2018.) rekla je da je stanje nacionalnog gospodarstva dobro.
The lowest proportions are observed in Greece (6%), Croatia (16%) and Spain and Bulgaria (both 18%).
Najniži udjeli pozitivnog mišljenja zabilježeni su u Grčkoj (6 %), Hrvatskoj (16 %), Španjolskoj (18 %) i Bugarskoj (18 %).
Migration and terrorism remain Europeans' top concerns
Europljani još uvijek najzabrinutiji zbog migracija i terorizma
Immigration remains the main concern at EU level, with 40% of mentions (+2 percentage points since spring 2018).
I dalje se smatra da je imigracija, koju je spomenulo 40 % ispitanika (+2 postotna boda u odnosu na proljeće 2018.), glavno otvoreno pitanje na razini EU-a.
It is mentioned twice as often as terrorism (20%),which remains the second most important concern despite a strong decrease (-9 since spring 2018).
Ta je tema navedena dvostruko češće od terorizma (20 %), koji je i dalje drugi najvažniji razlog za zabrinutost, iako je prisutan pad (–9 postotnih bodova u odnosu na proljeće 2018.).
The state of Member States' public finances is in third position (19%, +2): it is among the top three concerns for the first time since autumn 2014, taking over concerns on the economic situation, now in fourth place (18%, unchanged) for the first time since autumn 2010.
Stanje javnih financija država članica na trećem je mjestu (19 %, +2): ovo se pitanje po prvi put od jeseni 2014. pojavilo među tri najvažnija, izguravši gospodarsko stanje na četvrto mjesto (18 %, nema promjene), što je pak prvi put od jeseni 2010.
Climate change is a main concern for 16% of the respondents, registering the largest increase (+5 percentage points), reaching the fifth position.
Klimatske promjene najvažnija su tema za 16 % ispitanika, koja je zauzela peto mjesto zahvaljujući promjeni od +5 postotnih bodova.
Although unemployment is in sixth position at EU level, (13%, the lowest level for this indicator since 2010), it remains the main concern at national level (23%, -2 percentage points).
Iako je stopa nezaposlenosti na šestom mjestu na europskoj razini (13 %, najniža razina pokazatelja od 2010.), na nacionalnoj je razini ta stopa glavni razlog za zabrinutost (23 %, –2 postotna boda).
This is the lowest score since 2007.
To je najniža vrijednost pokazatelja od 2007.
Rising prices/inflation/cost of living (21%, +4) is in equal second position with immigration (21%, unchanged).
Rast cijena/inflacija/trošak života (21 %, +4) pitanje je koje dijeli drugo mjesto s imigracijom (21 %, nema promjene).
It is the first time since autumn 2008 that concerns over the cost of living are among the top two national ones.
Ovo je prvi put od jeseni 2008. da su troškovi života među dva najvažnija nacionalna razloga za zabrinutost.
In fourth place with 20% of mentions (-3), health and social security, is returning to the level observed in autumn 2017.
Na četvrtom je mjestu pitanje zdravstva i socijalnog osiguranja, koje se s 20 % (–3) vratilo na razinu iz jeseni 2017.
The economic situation (15%, unchanged) and pensions (15%, -2) share the fifth position, just above the environment, climate and energy issues (14%, +4), which has reached a new high.
Gospodarsko stanje (15 %, nema promjene) i visina mirovina dijele peto mjesto, odmah iznad pitanja u vezi s okolišem, klimom i energijom (14 %, +4), čija je važnost dosegnula rekordnu razinu.
The “Autumn 2018 Standard Eurobarometer” (EB 90) was conducted through face-to-face interviews between8 and 22 November 2018.
„Standardni Eurobarometar – jesen 2018.” (EB 90) proveden je u obliku pojedinačnih intervjua od 8. do 22. studenoga 2018.
32,600 people were interviewed across EU Member States[1] and in the candidate countries[2].
Ispitano je ukupno 32 600 osoba u državama članicama EU-a[1] i državama kandidatkinjama[2].
[1] 27,424 interviews in the 28 EU Member States.
[1] 27 424 intervjua u 28 država članica.
[2] The 28 European Union (EU) Member States, five candidate countries (the Former Yugoslav Republic of Macedonia, Turkey, Montenegro, Serbia and Albania) and the Turkish Cypriot Community in the part of the country that is not controlled by the government of the Republic of Cyprus.
[2] 28 država članica Europske unije (EU), pet država kandidatkinja (bivša jugoslavenska republika Makedonija, Turska, Crna Gora, Srbija i Albanija) i turska zajednica na Cipru na području koje nije pod kontrolom vlade Republike Cipra.
Standard Eurobarometer 90
Standardni Eurobarometar 90
“My voice counts in the EU”
„Moj je glas važan u EU-u”
Image of the EU
Dojam o EU-u
Support for the euro remains at its highest level
Potpora euru i dalje na rekordnoj razini
Perception of the situation of European economy
Dojam o stanju europskog gospodarstva
Perception of the situation of national economy
Dojam o stanju nacionalnog gospodarstva
Free movement
Slobodno kretanje
EU citizenship
Građanstvo EU-a
Top challenges the EU is facing
Najvažnija otvorena pitanja EU-a
Two answers maximum – six most mentioned items
najviše dva odgovora – šest najčešćih odgovora
Top challenges at national level
Najvažnija otvorena pitanja na nacionalnoj razini
IP/18/6896
IP/18/6896
New rules to revive the EU's securitisation market will lead to more investment opportunities and increased lending to households and businesses.
Nova pravila kojima će se revitalizirati tržište sekuritizacije u EU-u donose nove prilike za ulaganja i povećanje kreditiranja kućanstava i poduzetnika.
The new harmonised securitisation rules, which will apply as of 1 January, are an important building block of the Capital Markets Union.
Nova usklađena pravila o sekuritizaciji počinju se primjenjivati 1. siječnja i važna su komponenta unije tržišta kapitala.
They will help provide additional funding sources for companies, strengthen banks' ability to support the economy and spread risks across market participants, while avoiding the excesses that led to the financial crisis.
Pridonijet će diversifikaciji izvora financiranja trgovačkih društava, jačanju kapaciteta banaka za potporu gospodarstvu i raspodjeli rizika među sudionicima na tržištima, a istodobno će se izbjeći ekscesi koji su doveli do financijske krize.
It will free up bank lending so that more financing can go towards supporting our companies and households."
Potaknut će bankovno kreditiranje radi snažnije financijske potpore našim poduzetnicima i kućanstvima.
In turn, this should facilitate the issuance of securitised products and allow institutional investors to perform a thorough due diligence, which helps to identify those products that match their asset diversification, return and duration needs.
To bi trebalo pojednostavniti izdavanje sekuritiziranih proizvoda i institucionalnim ulagateljima omogućiti provedbu dubinske analize na temelju koje će moći odabrati proizvode koji odgovaraju njihovim potrebama u smislu diversifikacije imovine, povrata ulaganja i dinamike poslovanja.
These rules will become directly applicable in all EU Member as of 1 January 2019.
Pravila se od 1. siječnja 2019. izravno primjenjuju u svim državama članicama EU-a.
Securitisation is the process where a financial instrument is created, typically by a lender such as a bank, by pooling assets (for example car-loans or SME-loans) for investors to purchase.
Sekuritizacija je postupak u kojem najčešće banka kao vjerovnik potraživanja iz imovine (na primjer kredite za kupnju vozila ili kredite malim i srednjim poduzećima) objedinjuje u jedan skup na temelju kojega kreira financijski instrument i plasira ga ulagateljima.
This facilitates access to a greater range of investors, thereby increasing liquidity and freeing up capital from the banks for new lending.
Tako se lakše dopire do većeg broja ulagatelja, povećava likvidnost i oslobađa kapital banaka za nova kreditiranja.
This will restore an important funding channel for the EU economy without endangering financial stability.
Novim se pravilima obnavlja važan izvor financiranja gospodarstva EU-a kojim se ne ugrožava financijska stabilnost.
Other financial rules that will come into effect in 2019:
Druga financijska pravila koja će stupiti na snagu u 2019.:
On 13 January 2019, a revised Directive on occupational pension funds, known as IORP2 will come into effect.
Revidirana direktiva o institucijama za strukovno mirovinsko osiguranje, poznata kao IORP2, stupa na snagu 13. siječnja 2019.
The revision of the Shareholders' rights Directive takes effect on 10 June 2019.
Revidirana verzija direktive o pravima dioničara stupa na snagu 10. lipnja 2019.
The new Prospectus Regulation, launched as part of the CMU Action Plan to improve access to finance for companies and simplify information for investor, takes effect as of 21 July 2019.
Nova uredba o prospektu, kojom se u okviru akcijskoga plana o uniji tržišta kapitala trgovačkim društvima olakšava pristup financiranju i pojednostavnjuju informacije za ulagatelje, stupa na snagu 21. srpnja 2019.
Rules on strong customer authentication that will make electronic payments in shops and online safer, come into effect on 14 September 2019.
Pravila o pouzdanoj autentifikaciji potrošača, na temelju kojih će elektronička plaćanja u trgovinama i na internetu biti sigurnija, stupa na snagu 14. rujna 2019.
Press release on the Capital Markets Union Action Plan(September 2015)
Priopćenje za medije o akcijskom planu za uniju tržišta kapitala (rujan 2015.)
MEMO on Securitisation (September 2015)
Članak o sekuritizaciji (rujan 2015.)
IP/18/6900
IP/18/6900
Brussels, 28 December 2018
Bruxelles, 28. prosinca 2018.
New rules to strengthen the Schengen Information System (SIS) – proposed by the Commission in December 2016 and adopted earlier this year – are entering into force today.
Danas stupaju na snagu nova pravila za jačanje Schengenskog informacijskog sustava (SIS), koja je Komisija predložila u prosincu 2016. te su prošle godine donesena.
The SIS is Europe's most widely used information sharing system for security and border management.
SIS je najvažniji europski sustav za razmjenu informacija u području sigurnosti i upravljanja granicama.
Member States will have an obligation to introduce terrorism alerts into the reinforced Schengen Information System.
Države članice će u ojačani Schengenski informacijski sustav morati unositi upozorenja povezana s terorizmom.
Anyone posing a threat should not go unnoticed anymore: the interoperability of SIS with our other information systems on security, borders and migration in the near future will make sure that all the dots are properly connected on our radar screens.”
Ni jedna opasna osoba ne smije proći ispod radara: zahvaljujući skorašnjoj interoperabilnosti sustava SIS s drugim informacijskim sustavima za sigurnost, granice i migracije imat ćemo potpuniji pregled nad cijelom situacijom.
As of today, new rules on alerts related to terrorism apply:
Od danas se primjenjuju nova pravila o upozorenjima koja se odnose na terorizam:
Greater vigilance for terrorist offences: As of today, national authorities are obliged to create a SIS alert for all cases related to terrorist offences.
Pozornije praćenje radi otkrivanja kaznenih djela terorizma: nacionalna tijela od danas moraju unositi upozorenja u SIS za sve slučajeve povezane s kaznenim djelima terorizma.
By the end of 2019, Member States will also have to inform Europol of hits alerts linked to terrorism, which will help to connect the dots at the European level.
Do kraja 2019. države članice morati će o aktiviranim upozorenjima povezanima s terorizmom obavještavati i Europol, što će pridonijeti povezivanju informacija na europskoj razini.
Stronger data protection rules: The new rules have been brought into line with the new General Data Protection Regulation and the Police Directive on data protection.
Stroža pravila o zaštiti podataka: nova pravila usklađena su s Općom uredbom o zaštiti podataka i Policijskom direktivom o zaštiti podataka.
A number of other new functionalities in the SIS will be implemented in phases, with a requirement for the system to be fully operational in Member States 3 years following entry into force of the legislation:
U sustav SIS postupno će se uvoditi mnoge nove funkcionalnosti, pod uvjetom da sustav u državama članicama bude potpuno operativan tri godine od stupanja zakonodavstva na snagu.
New alerts on criminals and return decisions: The new rules will allow SIS alerts to be issued for unknown persons who are wanted in connection with a crime.
Nova upozorenja o kriminalcima i odlukama o vraćanju: nova pravila omogućit će izdavanje upozorenja u sustavu SIS o nepoznatim osobama za kojima se traga u vezi s kaznenim djelom.
In addition, a new alert category for “return decisions” has been introduced to improve the enforcement of return decisions issued to irregularly staying third-country nationals;
Osim toga, uvedena je nova kategorija upozorenja za „odluke o vraćanju” radi bolje provedbe tih odluka izdanih državljanima trećih zemalja s nezakonitim boravkom.
Stronger provisions on missing children and people in need: National authorities will be able to issue preventive alerts on persons who are in need of protection, in addition to existing alerts on missing persons;
Strože odredbe o nestaloj djeci i osobama kojima je potrebna pomoć: uz postojeća upozorenja o nestalim osobama nacionalna tijela moći će izdati preventivna upozorenja o osobama kojima je potrebna zaštita.
Enforcement of entry bans: It will be now compulsory to insert into SIS any entry bans issued to third-country nationals preventing them from entering the Schengen area;
Provedba zabrana ulaska: odsad je obvezno u SIS unijeti svaku zabranu ulaska u schengensko područje izdanu državljanima trećih zemalja.
In his 2016 State of the Union Address, President Juncker highlighted the importance of overcoming the current shortcomings in data management and of improving the interoperability of existing information systems.
Predsjednik Juncker u svojem je govoru o stanju Unije 2016. naglasio važnost uklanjanja postojećih nedostataka u upravljanju podacima i povećanja interoperabilnosti postojećih informacijskih sustava.
As a result of a comprehensive evaluation of the SIS carried out in 2016, some areas were identified where operational and technical improvements could be made.
U sveobuhvatnoj evaluaciji sustava SIS 2016. utvrđena su područja u kojima su potrebna operativna i tehnička poboljšanja.
The legislative proposals presented by the Commission in December 2016 implemented the recommendations set out in this evaluation report as well as the commitment made by President Juncker in his 2016 State of the Union Address.
Zakonodavnim prijedlozima koje je Komisija predstavila u prosincu 2016. provedene su preporuke iz izvješća o evaluaciji te je ispunjena obveza koju je predsjednik Juncker preuzeo u svojem govoru o stanju Unije 2016.
Co-legislators adopted the Commission proposals in November 2018.
Suzakonodavci su prijedloge Komisije donijeli u studenome 2018.
The Schengen Information System (SIS) is a large-scale, centralised information system that supports checks at the external Schengen borders and improves law enforcement and judicial cooperation in 30 countries throughout Europe.
Schengenski informacijski sustav (SIS) opsežan je i centraliziran informacijski sustav koji služi kao potpora u provjerama na vanjskim schengenskim granicama te poboljšava suradnju pravosudnih tijela i tijela kaznenog progona u 30 europskih zemalja.
It currently contains around 79 million records, and was consulted 5 billion times in 2017.
Trenutačno sadržava više od 79 milijuna zapisa, a 2017. je pretražen 5 milijardi puta.
The SIS notably provides information on individuals who do not have the right to enter or stay in the Schengen area, persons sought in relation to criminal activities and missing persons, as well as details of certain lost or stolen objects (for example cars, firearms, boats and identity documents) and data that is needed to locate a person and confirm their identity.
SIS je prije svega izvor informacija o osobama koje nemaju pravo ulaska u schengensko područje ili boravka u njemu, osobama za kojima se traga u vezi s kriminalnim aktivnostima i nestalim osobama, ali i baza podataka o određenim izgubljenim ili ukradenim stvarima (primjerice automobilima, vatrenom oružju, plovilima i osobnim ispravama) te podataka koji su potrebni za lociranje osoba i potvrdu njihova identiteta.
DG HOME website – Schengen Information System
Internetske stranice Glavne uprave za migracije i unutarnje poslove – Schengenski informacijski sustav
IP/18/6921
IP/18/6921
Brussels, 12 February 2018
Bruxelles, 12. veljače 2018.
Backed by a robust economic growth, employment in the EU continued to rise more strongly than expected in the third quarter of 2017, while unemployment figures declined further according to the latest Quarterly Review on Employment and Social Developments in Europe.
Solidan gospodarski rast pridonio je jačem rastu zapošljavanja od očekivanog u trećem tromjesečju 2017., dok je nezaposlenost i dalje u padu – podaci su to iz najnovijeg tromjesečnog izvješća o zapošljavanju i socijalnim kretanjima u Europi.
Employment in the EU reached the highest level ever recorded with more than 236 million people in jobs.
Zapošljavanje u EU-u dostiglo je najvišu razinu ikad: posao ima više od 236 milijuna ljudi.
And unemployment is steadily declining.
Nezaposlenost je u stalnom padu.
We should make the most of this positive economic momentum and deliver on new and more effective rights for citizens that we laid down in the European Pillar of Social Rights: fair working conditions, equal access to the labour market and decent social protection.
Trebali bismo na najbolji način iskoristiti ovaj pozitivni gospodarski zalet i ostvariti nova, djelotvornija prava građana koja smo zacrtali u Europskom stupu socijalnih prava: pravedne radne uvjete, jednak pristup tržištu rada i adekvatnu socijalnu zaštitu.
Now is the time to make sure all citizens and workers can benefit from these positive evolutions on the labour market."
Sada je vrijeme da osiguramo da svi građani i radnici ostvare koristi od ovih pozitivnih kretanja na tržištu rada.
Compared to a year before, EU employment rose by 1.7%.
U usporedbi s prethodnom godinom, zapošljavanje u EU-u poraslo je za 1,7 %.
This corresponds to an additional 4 million people employed, of which 2.7 million in the euro area.
To znači da je zaposleno četiri milijuna ljudi više, od kojih 2,7 milijuna u europodručju.
Permanent jobs and full-time employment were the main contributors to this expansion.
Stalna radna mjesta i zaposlenost u punom radnom vremenu glavni su element tog povećanja.
Between the third quarter of 2016 and 2017, the number of employees with permanent contracts grew by 2.8 million.
U razdoblju od trećeg tromjesečja 2016. do trećeg tromjesečja 2017. broj zaposlenika sa stalnim ugovorima porastao je za 2,8 milijuna.
This increase is three times higher than the rise in temporary contracts (900.000).
To je povećanje tri puta veće od porasta broja ugovora na određeno vrijeme (900 000).