natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Both indices use an 11-point rating scale ranging from 0 “not at all satisfied” to 10 “extremely satisfied” and are scored for separate domains, as well as the average scores of each group of domains (personal, national).
Zadovoljstvo se na oba indeksa procjenjuje na skalama od 11 stupnjeva (0 - uopće nisam zadovoljan, 10 - izrazito sam zadovoljan), a rezultat se izražava za svaku dimenziju posebno ili kao prosječni broj bodova za PWI i NWI.
Within the framework of the same study a short demographic questionnaire was also administered consisting of several questions about gender, age, education level, living arrangement and income.
Ispitane su i socio-demografske osobine sudionika (spol, dob, stupanj obrazovanja, mjesečni prihodi po članu kućanstva, bračno stanje i sl.).
Data analyses
Statistička analiza
In order to get a descriptive account of various dimensions of subjective well-being in Croatia data from 2005 are presented describing overall life satisfaction, happiness and satisfaction with specific personal and national domains.
U prvom je dijelu prikazana deskriptivna analiza različitih pokazatelja subjektivnog blagostanja iz podataka istraživanja provedenog 2005. godine.
To examine the possible changes in subjective well-being between the years 2003 and 2005 we compared the data from these surveys in those variables that were repeated: overall life satisfaction, happiness and satisfaction with personal domains.
U drugom dijelu uspoređeni su rezultati u onim pokazateljima koji su se ispitivali i 2003. i 2005. godine: životno zadovoljstvo, osjećaj sreće i osobni indeks blagostanja.
The null hypothesis was that there were no significant differences between the means.
Značajnost razlika utvrdili smo t-testom za nezavisne uzorke.
RESULTS AND DISCUSSION
REZULTATI I RASPRAVA
Subjective well-being in Croatia in 2005
Subjektivno blagostanje u Hrvatskoj 2005. godine
Croatian citizens in 2005 rated their life satisfaction as moderate (mean = 3.0, sd = 0.85)iii, indicating that their evaluation of their life as a whole is neither extremely high nor extremely low.
Hrvatski su građani procijenili da 2005. nisu bili ni previše zadovoljni ni nezadovoljni svojim životom, tj. životno su zadovoljstvo procijenili malo iznad-prosječnim (M = 3,0; sd = 0,85)ii.
If we apply that finding to our data, Croatia can be viewed as a country with a relatively high level and low inequality of happiness.
Veličina standardne devijacije upućuje na stupanj nejednakosti u procjenama sreće: kada je njezina vrijednost velika, velika je i nejednakost sreće.
Our data confirmed the trend found in other studies, that the average NWI is normally lower than PWI (ibid, 2003; Tiliouine [et al.], 2006).
Međunarodni indeks blagostanja primjenjuje se u mnogim zemljama pri određivanju i praćenju stupnja nacionalnog blagostanja (Cummins i sur.,
Respondents reported being the least satisfied with their standard of living (i.e. material status).
Zadovoljstvo tim područjima procijenjeno je višim od prosječnog zadovoljstva osobnim blagostanjem.
Both variables were rated above the average NWI score.
Građani su najmanje bili zadovoljni svojim materijalnim stanjem.
Since NWI mirrors perceived external conditions of living in Croatia, these findings reflect some objective circumstances in the country.
Za procjene nacionalnog blagostanja može se opravdano pretpostaviti da odražavaju neke od objektivnih okolnosti.
The relatively high satisfaction with national security might be the consequence of relative stability (peace) after the long years of war as well as the prospects of accession to the EU and the NATO.
Relativno visoko zadovoljstvo nacionalnom sigurnošću može biti posljedica određene stabilizacije prilika u zemlji nakon dugih ratnih godina, kao i osjećaja da se približava trenutak ulaska u EU i NATO.
However, high satisfaction with the environment is, in our opinion, more probably the consequence of the fact that the people are unaware of the problems, or even ignorant, than of really good environmental conditions in the country.
Međutim, izraženo zadovoljstvo stanjem okoliša u zemlji vjerojatnije je odraz činjenice da građani zapravo ne mare za to područje ili o njemu nisu dovoljno obaviješteni nego stvarno velike brige za okoliš.
Low satisfaction with social conditions and government shows concerns about fulfilling basic needs, and obviously, the government is blamed for such a situation.
Nezadovoljstvo socijalnim uvjetima govori o objektivno lošim uvjetima za koje građani najčešće optužuju Vladu, a o tome govori i izraženo nezadovoljstvo njome.
Comparison of subjective well-being in Croatia between 2003 and 2005
Usporedba procjena subjektivnog blagostanja u Hrvatskoj 2003. i 2005. godine
To examine the differences in mean levels in subjective well-being within the period 2003-2005 we compared those variables that were used in both surveys: overall life satisfaction, happiness and satisfaction with personal domains (PWI).
Usporedbe procjena subjektivnog blagostanja u razdoblju od dvije godine (2003-2005) bile su moguće samo prema onim pokazateljima koji su se ponovno ispitivali, a to su životno zadovoljstvo, osjećaj sreće i osobno blagostanje.
Since in the 2003 survey subjects rated their satisfaction on PWI domains on a 10-point scale (Kaliterna Lipovcan and Prizmic-Larsen, 2006a; 2006b) and in 2005 on an 11-point scale, a linear transformation to the 11-point scale was performed to the 2003 data to make direct comparison possible (Aiken, 1987).
Budući da smo se u ispitivanju 2003. za procjene osobnog blagostanja koristili skalom od 10 stupnjeva (Kaliterna Lipovčan i Prizmić-Larsen, 2006a; 2006b), a 2005. od 11 stupnjeva, rezultati iz 2003. transformirani su na skalu od 11 stupnjeva, što je omogućilo usporedbu (Aiken, 1987).
Results of the t-test analysis, presented in Table 2, show that the rank of satisfaction with life domains stayed the same in the compared years, with satisfaction with family and friends at the top and material status at the bottom.
Rezultati usporedbe pokazali su da se zadovoljstvo pojedinim područjima nije promijenilo ako se promatra rang procjena, tj. građani su u obje godine ispitivanja bili najzadovoljniji odnosima s obitelji i prijateljima, a najmanje zadovoljni materijalnim stanjem.
A possible explanation for the relative decline in physical safety and acceptance by the community rankings can be that the 2003 survey was conducted in the pre-election period, when people were expecting positive changes that did not happen subsequently, which resulted in feelings of alienation and insecurity.
Moguće objašnjenje tog rezultata jest činjenica da je istraživanje 2003. bilo provedeno neposredno prije izbora, kada su građani očekivali određena poboljšanja u budućnosti, a ona se u međuvremenu nisu ispunila, što je rezultiralo osjećajem nesigurnosti i otuđenja.
Overall life satisfaction stayed exactly the same in the compared years, while happiness ratings significantly increased.
Životno zadovoljstvo hrvatskih građana nije se nimalo promijenilo za dvije godine, ali se osjećaj sreće znatno povećao.
It is difficult to explain the increased happiness when most of the other indices of subjective well-being stayed the same and some of them - satisfaction with safety and acceptance by community - decreased.
Taj rezultat zvuči neobično ako se uzme u obzir da se istodobno smanjio osjećaj sigurnosti i prihvaćenosti od okoline, a osjećaj životnog zadovoljstva ostao nepromijenjen.
As shown in another study (Kaliterna Lipovcan and Prizmic-Larsen, 2006b) and documented by this analysis, happiness ratings in Croatian citizens have been constantly increasing since 1995.
Neki autori smatraju da procjene osjećaja sreće više odražavaju emocionalnu klimu nego objektivne okolnosti u nekom društvu (Gundelach i Kreiner, 2004).
It is also possible that the time lapse between two surveys (i.e. two years), was not long enough to detect a significant change in living conditions.
Moguće je, međutim, i da je razdoblje od dvije godine prekratko da bi se eventualni učinak promjena odrazio na životno zadovoljstvo ljudi.
Nonetheless, this finding confirms that, in assessing a nation's well-being one should take into account both components (affective and cognitive) of subjective well-being in order to get a real picture.
U svakom slučaju, dobiveni rezultati upućuju na to da se - radi dobivanja realne slike - pri procjenama subjektivnog blagostanja potrebno koristiti različitim mjerama (kognitivnim i emocionalnim).
Comparison of subjective well-being in Croatia and other European countries
Usporedba subjektivnog blagostanja u Hrvatskoj i europskim zemljama
A comprehensive study on quality of life in 28 European countries gave valuable data on various aspects of living conditions and quality of life, both objective and subjective.
Istraživanje kvalitete življenja u 28 europskih zemalja izvor je vrijednih podataka o životnim uvjetima stanovništva.
The survey was carried out by Intomart GfK which assigned national institutes to draw random samples and conduct the interviews in each country.
Istraživanje je provela agencija Intomart GfK tako da je u svakoj zemlji ovlastila nacionalne institucije da provedu anketu među približno tisuću punoljetnih stanovnika.
Due to the limited financial resources available for our study we have to limit our comparisons to evaluations of happiness and satisfaction with specific life domains like standard of living, family life and health, as these are the variables that are comparable in the European and in our study.
Budući da financijska situacija nije dopuštala tako opsežno istraživanje u Hrvatskoj, ograničit ćemo se samo na usporedbu onih parametara koji su u našem istraživanju bili ispitani na isti način kao i u studiji EU.
A general finding from the European study was that subjective well-being was quite unequally distributed across the enlarged Europe in 2003.
To su osjećaj sreće i zadovoljstvo materijalnim stanjem, obiteljskom situacijom i zdravljem.
Besides the observed gap between the north and the south, a huge gap appeared in subjective well-being between the east and the west.
Opći rezultat europske studije pokazao je da subjektivno blagostanje 2003. nije bilo jednako raspoređeno u svim dijelovima proširene Europe.
Table 3 presents the average happiness ratings for 28 European countries.
Zanimalo nas je kakav je položaj Hrvatske u tom kontekstu.
Happiness ratings showed that there were differences between the EU-15, EU-10 and CC-3, the EU-15 being happier on the average.
U tablici 3. prikazane su prosječne procjene osjećaja sreće u 28 europskih zemalja.
The average happiness rating for the EU-15 was 7.6, for the EU-10 6.9 and for the CC-3 6.6.
Kao što se iz tablice vidi, građani u EU-15 bili su sretniji (7,6) od građana u EU-10 (6,9) i CC-3 (6,6).
Scandinavian countries rated their happiness the highest (with Denmark on the top) while Portugal was the least happy country among the EU-15.
Najsretniji su bili građani u skandinavskim zemljama, s Danskom na vrhu ljestvice, dok su na začelju EU-15 bili građani Portugala.
In the EU-10 and CC-3, the happiest were Malta and Cyprus, which were exceptions because their average happiness scores were higher than those of some of the EU15 countries, while the most unhappy were Bulgaria, Turkey, Lithuania and Latvia.
Među zemljama EU-10 i CC-3 najsretniji su bili građani Malte i Cipra, čak sretniji nego građani nekih zemalja EU-15, dok su najmanje sretni bili građani Bugarske, Turske, Litve i Latvije.
With a score of 7.1 on happiness ratings obtained in the same year (2003) Croatia fits within the top EU-10 and CC-3 countries, ranked 12th when all the 28 studied countries are taken together (Hungary and Romania had the same ratings as Croatia).
Hrvatski su se građani, s rezultatom od 7,1 na ljestvici sreće iste godine (2003), plasirali pri vrhu EU-10 i zemalja CC-3, zauzevši 12. mjesto kada se rangira svih 28 zemalja uključenih u istraživanje (Mađarska i Rumunjska imale su isti rang kao i Hrvatska).
Ratings of specific life domains in EU countries showed a similar trend in happiness ratings, with the EU-10 and CC-3 being less content with their material and social living standards compared with the population in the EU-15.
Procjene pojedinih životnih područja u zemljama EU imale su sličan trend kao i procjene sreće, a građani u zemljama EU-10 i CC-3 bili su manje zadovoljni životnim standardom i materijalnim uvjetima nego oni u EU-15.
On the other hand, family life was evaluated as the most satisfying life domain in all countries.
Međutim, obiteljski je život u svim zemljama bio podjednako procijenjen kao najvažnije područje života.
In Figure 3 we compare average satisfaction ratings of certain life domains in 2003, in Croatia, EU-15, EU-10 and CC-3 countries.
Na slici 3. usporedili smo zadovoljstvo materijalnim stanjem, obiteljskim životom i zdravljem među hrvatskim građanima i onima u različitim skupinama europskih zemalja.
Satisfaction with standard of living and health turns out to be more similar to that in the acceding countries (EU-10) than in EU member states (EU-15).
Zadovoljstvo materijalnim stanjem i zdravljem u Hrvatskoj sličnije je onome u EU-10 i CC-3 nego u EU-15.
However, satisfaction with family life in Croatia exceeds the average ratings of all the other three country groups.
Međutim, zadovoljstvo obiteljskim životom bilo je u Hrvatskoj izraženije nego u drugim skupinama zemalja.
In our previous research (Kaliterna Lipovcan and Prizmic-Larsen, 2006b) Croatian people rated relationship with family and friends as the second most important life domain, the most important being health.
U našem prijašnjem istraživanju (Kaliterna Lipovčan i Prizmić-Larsen, 2006b) obiteljski je život, uz zdravlje, bio procijenjen kao najvažnije područje života.
The European study showed a different impact of domain satisfactions on life satisfaction within the EU-15 than in the EU-10 and CC-3 countries.
Međutim, doprinos tih varijabli procjenama životnog zadovoljstva bio je različit kada se promatrao samo unutar EU-15 ili u ostalim skupinama zemalja.
This is in line with other research that showed that family and social life are important when the overall economic prosperity in a country is high and basic needs are satisfied (Delhey, 2004).
Takav je nalaz u skladu s istraživanjima koja pokazuju da je zadovoljstvo obiteljskim životom vrlo važno u zemljama koje su ekonomski jače i u kojima su osnovne potrebe stanovništva zadovoljene (Delhey, 2004).
Thus, it could be expected that in Croatia the standard of living would have greater impact on life satisfaction scores than satisfaction with family and friends, as Croatia's economic prosperity at the moment is more similar to that in the EU-10 and CC-3 than the EU15 countries.
Prema tome, s obzirom na ekonomsku situaciju u Hrvatskoj, mogli bismo pretpostaviti da bi rezultati bili slični onima iz EU-10 i CC-3 zemalja, tj. da bi materijalno stanje imalo znatan utjecaj na procjene životno zadovoljstvo.
“Promoting people's well-being is a primary goal of European social policy: happy, satisfied, fulfilled and engaged citizens nurture flourishing European societies.
“Poboljšanje blagostanja stanovništva primarni je cilj europske socijalne politike: sretni, zadovoljni i angažirani građani pridonose procvatu europskog društva.
In the course of European enlargement, the interest in living conditions and the distribution of life chances in different European countries has grown considerably.
U svjetlu proširenja EU raste i interes za životne uvjete u različitim europskim državama.
Subjective wellbeing is one of many subjects that need to be explored from this perspective.”
Subjektivno blagostanje stanovništva jedan je od mnogih aspekata koji se trebaju istražiti u tom kontekstu...”
Happiness ratings were rather high and showed an increase in the past ten years, which leads us to the conclusion that the subjective well-being in the country is improving.
Općenito, rezultati ovog istraživanja pokazali su da procjene subjektivnog blagostanja hrvatskog stanovništva iz 2003. godine odgovaraju onima dobivenim u zemljama koje su se našle pri dnu EU-15 odnosno pri vrhu EU-10 i CC-3.
This study also shows that monitoring of subjective well-being can provide valuable data, especially at the time when a society expects substantial changes and reforms, as Croatia is expecting to become an EU member.
Osjećaj sreće procijenjen je relativno visoko i u posljednjih se deset godina povećava, što upućuje na to da se razina subjektivnog blagostanja u Hrvatskoj poboljšava.
Analysing the data on life satisfaction from the World Value Survey (1999-2002) Sanfey and Teksoz (2005) concluded that “people are generally happier in countries that have made more progress in transition than those where transition has lagged”.
Analizirajući procjene životnog zadovoljstva i sreće dobivene u svjetskoj studiji vrijednosti (1999-2002), Sanfey i Teksoz (2005) zaključili su da se “ljudi općenito osjećaju sretnijima u zemljama koje su učinile znatan napredak u tranziciji, nego u onima u kojima je tranzicija ‘zapela'”.
The evidence from our study shows that the level of happiness in 2003 in Croatia was higher than in most of the transition countries that were included in the pan-European survey on quality of life.
Rezultati našeg istraživanja iz 2003. pokazuju da su se hrvatski građani osjećali sretnijima nego u većini tranzicijskih zemalja koje su bile uključene u europsko istraživanje.
Should we also conclude that the transition process in Croatia made substantial progress?
Smijemo li iz toga zaključiti da je i tranzicija u Hrvatskoj napredovala?
Surely, for such a conclusion more work is needed in this field, especially targeted surveys comparing objective (economic) and subjective indices of the nation's well-being.
Za takav zaključak zasigurno bi trebalo provesti još više istraživanja, osobito onih koja bi bila usmjerena na usporedbu različitih objektivnih (ekonomskih) i subjektivnih pokazatelja nacionalnog blagostanja.
In this respect, this study can serve as a starting point to monitor the position of Croatia as an acceding country and follow how economic and social changes influence the quality of life and the satisfaction with particular domains of people's everyday life.
U tom smislu ova studija može poslužiti kao početna točka za praćenje ekonomskih i društvenih promjena koje će nastati u razdoblju približavanja ulaska Hrvatske u EU, te njihovih učinaka na kvalitetu življenja i zadovoljstvo hrvatskih građana pojedinim životnim područjima.
Policy interventions to increase the subjective well-being of a population are important as, on the one hand, it feels good to be happy, and on the other hand, happy people tend to volunteer more, have more positive work behaviour and are successful across multiple life domains, including marriage, friendship, income, work performance, and health (Diener, Lucas and Oishi, 2002; Lyubomirsky, King and Diener, 2005).
Političke odluke i intervencije koje bi trebale povećati subjektivno blagostanje stanovništva važne su jer je dobro osjećati se sretnim, a usto sretni ljudi bolje rade, češće volontiraju, ostvaruju uspješnije brakove i prijateljstva, imaju više prihode i zdraviji su nego nesretni ljudi (Diener, Lucas i Oishi, 2002; Lyubomirsky, King i Diener, 2005).
The recent work of Lyubomirski [et al.] (2005) suggests that happiness is not only associated with successful outcomes but may also be the cause of success.
Najnovije istraživanje Lyubomirskog i suradnika (2005) upućuje na to da osjećaj sreće nije samo rezultat uspješnih životnih događaja, već im može biti i uzrok.
In that respect subjective well-being should not only be a subject of scientific interest, but should be seriously considered in policy making as an increase in the happiness and life satisfaction of individuals benefits the society as a whole.
Imajući na umu tu činjenicu, subjektivno blagostanje ne bi smjelo biti područje interesa samo znanstvenika, već bi se njime trebali pozabaviti i oni koji donose odluke, jer povećanje životnog zadovoljstva i sreće pojedinaca koristi cijelom društvu.
* The authors would like to thank the referees who anonymously reviewed this paper
* Autorice zahvaljuju anonimnim recenzentima.
i Subjective well-being refers to all of the various types ofsubjective evaluations, both good and bad, of individuals ' lives.
i Subjektivno blagostanje odnosi se na različite tipove subjektivnih procjena, dobrih i loših, o vlastitom životu.
Thus, subjective well-being is an umbrella term for the different valuations people make regarding their lives, events they face, and the circumstances in which they live.
Ono obuhvaća kognitivne procjene kao što su životno zadovoljstvo, zadovoljstvo poslom ili interese i emocionalne reakcije na životne događaje kao što su radost i tuga.
Life satisfaction represents a report of how a respondent evaluates or appraises his or her life taken as a whole.
Subjektivna dobrobit nadređeni je termin za različite evaluacije vlastitog života, životnih događaja i uvjeta u kojima živimo.
It is intended to represent a broad, reflective appraisal the person makes of his or her life.
Životno zadovoljstvo je izvješće o tome kako pojedinac ocjenjuje svoj život u cjelini, tj. kako vrednuje cjelokupni život.
Happiness has several meanings in popular discourse, as well as in the scholarly literature, but it is usually used as a measure of the affective component of subjective well-being.
Osjećaj sreće ima nekoliko značenja u svakodnevnom životu, kao i u znanstvenoj literaturi, ali najčešće se upotrebljava kao mjera emocionalne sastavnice subjektivnog blagostanja.
Happiness refers to the feeling of more pleasant than unpleasant emotions most of the time.
Osjećaj sreće znači osjećanje ugodnih emocija tijekom dužeg vremena, tj. većinu vremena.
Quality of life usually refers to the degree to which a person's life has desirable versus undesirable characteristics, often with an emphasis on external components, such as environmental factors and income.
Kvaliteta življenja upućuje na stupanj u kojemu naš život ima poželjna obilježja, često ona koja se odnose na vanjske uvjete (npr okolicu u kojoj živimo ili visinu prihoda).
Quality of life when measured subjectively usually includes domain satisfactions, i.e. judgments people make in evaluating major life domains, such as health, work, leisure, social relationships, and family.
Kada se kvaliteta življenja procjenjuje subjektivno, ona obuhvaća zadovoljstvo različitim područjima, tj. procjenu životnih područja kao što su zdravlje, posao, dokolica, socijalni i obiteljski odnosi.
iii sd is standard deviation.
iii a sd standardnu devijaciju.
CROATIA AND THE LISBON STRATEGY: CONVERGENCE TOWARDS GOALS?
HRVATSKA I LISABONSKA STRATEGIJA: PRIBLIŽAVANJE CILJEVIMA?
Institute for International Relations
Institut za međunarodne odnose
The paper investigates the interdependence of the Lisbon strategy and Copenhagen criteria in the process of European Union enlargement and a candidate's ability to catch up with new member states.
U radu se analizira međusobna ovisnost Lisabonske strategije i kriterija iz Kopenhagena u procesu proširenja Europske unije i približavanja zemalja kandidatkinja novim članicama EU.
It aims to deepen the understanding of the nature and dynamics of the Lisbon policy mix and implementation instruments.
Cilj rada je produbljivanje razumijevanja prirode i dinamike Lisabonske strategije i instrumenata njezine provedbe.
It concludes that convergence with Lisbon goals is relevant for a country in the preaccession stage.
Zaključuje se da je približavanje lisabonskim ciljevima relevantno za zemlju u pretpristupnom razdoblju.
Since the timeframe for implementation of the strategy and Croatia's expected accession are almost the same, approaching Lisbon goals is extremely important for the country.
Budući da se okvir provedbe Lisabonske strategije i očekivano razdoblje pridruživanja Hrvatske vremenski podudaraju, približavanje lisabonskim ciljevima izuzetno je bitno za Hrvatsku.
Experience of member states in strategy implementation and evaluation of Croatia's starting position vis-a-vis Lisbon targets are used to identify policy recommendations.
Radi identificiranja preporuka koriste se iskustva zemalja članica u provedbi Strategije te ocjene polazne pozicije Hrvatske u odnosu na lisabonske ciljeve.