natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This region is on the second place with 152 recognized consensual patent of which the majority falls into two counties:
Ova regija je druga po redu sa 152 priznata konsenzualna patenta, od čega većina otpada na dvije županije:
Split-Dalmatia and Primorje-Gorski Kotar (the second county according to number of registered trademarks and industrial designs).
Splitsko-dalmatinsku i Primorsko-goransku (druga po redu po broju priznatih žigova i registriranog industrijskog dizajna).
North-western Croatia is currently the leading region in terms of preconditions for increasing of the innovative activities because:
Sjeverozapadna Hrvatska trenutno je vodeća regija u smislu pretpostavki za povećavanje inovacijske aktivnosti jer:
■ it has the largest number of employees, about 46% of the total number of employees in the Republic of Croatia;
■ ima najveći broj zaposlenih, oko 46% od ukupnog broja zaposlenih u Republici Hrvatskoj;
has the most favourable educational structure, 19.34% of highly educated people compared to the Croatian average (16.73%) due to the impact of the City of Zagreb, where the largest number of people with this level of education (24.22%) reside;
ima najpovoljniju obrazovnu strukturu, 19.34% visokoobrazovanih u odnosu na hrvatski prosjek (16,73%) i to zbog utjecaja Grada Zagreba koji ima najveći broj osoba takve razine obrazovanja (24.22%);
has the largest number of employees in the researche and development;
ima najveći broj zaposlenih na poslovima istraživanja i razvoja;
has the largest number of researchers;
ima najveći broj istraživača;
has the highest GDP per capita, above the national average;
ima najveći BDP per capita, iznad prosjeka na nacionalnoj razini;
the largest number of companies engaged in research and development is based in the North-West Croatia;
najveći broj tvrtki koje obavljaju istraživanja i razvoj ima sjedište u Sjeverozapadnoj Hrvatskoj;
business sector allocates most funds for research and development in Croatia.
poslovni sektor najviše izdvaja za istraživanje i razvoj u Republici Hrvatskoj.
Adriatic Croatia, although lagging behind the North-western region of Croatia, has recorded positive trends and there are assumptions for increase of the innovation capacity:
Jadranska Hrvatska premda zaostaje za regijom Sjeverozapadna Hrvatska, bilježi pozitivne trendove i ima pretpostavke za povećanje inovacijske sposobnosti:
it has a share of about 32% in the total number of employees in the Republic of Croatia;
u ukupnom broj zaposlenih u Republici Hrvatskoj ima udjel oko 32%;
with 15.73% of highly educated citizen in relation to the Croatian average (16.73%) and 8.80% of employees with higher education, this region is at the Croatian average.
s 15,73% visokoobrazovanih u odnosu na hrvatski prosjek (16,73%) te 8,80% zaposlenih s višim obrazovanjem regija je na razini prosjeka Republike Hrvatske.
Increase of highly educated persons of 3% is very low, if we take into account the increase of the share of the employees with secondary education level (more than 10%).
Povećanje broja visoko obrazovanih od 3% vrlo je nisko, ako se uzme u obzir porast udjela zaposlenih sa srednjom razinom obrazovanja (više od 10%).
If this share is analysed in relation to the activity sectors of the region (particularly prominent growth of ICT services), the educational structure of employees, but also of the unemployed persons, significantly reduces the overall innovation capability in the region, similar to NUTS 2 region - Central and Eastern Croatia;
Ako se taj udjel analizira u odnosu na sektore djelatnosti regije (posebice izražen rast ICT usluga), obrazovna struktura zaposlenih, ali i nezaposlenih, značajno doprinosi smanjenju ukupne inovacijske sposobnosti regije, slično kao i kod regije NUTS 2 Središnja i Istočna Hrvatska;
the main sectors/activities for companies engaged in research and development are: the processing industry, manufacturing of products on medium-high technology level, activities in the knowledge-intensive services (business services) and production of high-technology products (pharmaceuticals), which contributes significantly to the increase of GVA in the region.
glavni sektori/djelatnosti za tvrtke koje obavljaju djelatnost istraživanja i razvoj jesu: sektor prerađivačke industrije, proizvodnja proizvoda koji spadaju u proizvode srednje-visoke tehnološke razine te djelatnosti u sektoru znanjem intenzivnih usluga (poslovne usluge) i proizvodnji proizvoda visoke tehnološke razine (farmaceutika), što značajno doprinosi povećanju BDV-a regije.
To get a true picture of the innovation potential in the knowledge-intensive sectors in the region it is necessary to specifically analyse the tourism and contribution of tourism as an activity; all counties within this region are above the national average according to GVA.
Da bi se dobila prava slika inovacijskog potencijala u znanjem intenzivnim sektorima za ovu regiju, potrebno je posebno analizirati turizam i doprinos turizma kao djelatnosti; sve županije, unutar ove regije, prema BDV-u su iznad prosjeka na nacionalnoj razini.
According to GVA indicator the counties of Adriatic Croatia compared to Northwest Croatian counties are ahead in services;
Pritom su županije Jadranske Hrvatske prema pokazatelju BDV-a u uslugama ispred županija Sjeverozapadne Hrvatske;
the share of persons employed in manufacture (industry classification according to NCA) has stagnated, while there has been a growing number of people employed in business and other services in the period 2003-2006 which is in direct relation to changes in the structure of economic activity at the regional level which leans towards services;
udjel broja zaposlenih u proizvodnji (industrija prema NKD) stagnira, dok raste broj u poslovnim uslugama i ostalim uslugama u razdoblju od 2003. do 2006. što je u izravnom odnosu s promjenama u strukturi gospodarske aktivnosti na razini regije prema uslugama;
according to the share of public expenditure on research and development Adriatic Croatia, records the highest share in GDP, about 0.07% of GDP compared to the other two regions in the period 2003-2006;
prema udjelu javnih izdataka za istraživanje i razvoj regija Jadranska Hrvatska u odnosu na druge dvije regije bilježi najveći udjel u BDP-u, oko 0,07% BDP-a u razdoblju od 2003. do 2006. godine;
according to the indicator of business sector expenditure on R&D and the number of employed people in research and development, the region has recorded a significant growth in the period 2005-2006, indicating that this region has abilities to increase innovation capacity;
prema pokazatelju izdvajanja poslovnog sektora za istraživanje i razvoj te broju zaposlenih u istraživanju i razvoju, ova regija bilježi značajan rast od 2005. do 2006., što ukazuje na to da ova regija ima mogućnosti za povećavanje inovacijske sposobnosti;
Number of enterprises engaged in research and development based in the region holds a share of 17% at the national level (2004-2006).
broj poduzeća koja obavljaju djelatnost istraživanja i razvoja sa sjedištem u ovoj regiji ima udjel na nacionalnoj razini oko 17% (2004.-2006.).
Central and Eastern (Pannonian) Croatia measured by indicators of innovation capacity Central and Eastern (Pannonian) Croatia have the weakest position in relation to the previous two regions:
Središnja i Istočna (Panonska) Hrvatska mjereno pokazateljima inovacijske sposobnosti ima najslabiju poziciju u odnosu na prethodne dvije regije:
the number of enterprises in the business sector engaged in research and development activity is the lowest compared to other two regions NUTS 2 level in Croatia.
broj poduzeća u poslovnom sektoru koja se bave djelatnošću istraživanja i razvoja najniži je u odnosu na druge dvije regije NUTS 2 razine u RH.
These are the companies which fall into low technological level business sectors and into traditional industrial sectors;
Radi se o poduzećima koja prema djelatnosti spadaju u sektore niske tehnološke razine te u tradicionalne industrijske sektore;
according to their share in total employees in the business sector (enterprises engaged in research and development) of approximately 10% and according to the share in the number of employees in research and development below 3%, it can be concluded that the region does not have sufficient human resources as a major determinant for the creation, transfer and application of knowledge;
prema udjelu u ukupnom broju zaposlenih u poslovnom sektoru (poduzeća koje obavljaju djelatnost istraživanja i razvoja) od oko 10% i udjela u broju zaposlenih u istraživanju i razvoju ispod 3%, regija nema dovoljan ljudski potencijal kao glavnu odrednicu za kreiranje, prijenos i primjenu znanja;
the total number of employees and activities according to NCA, which is about 55% are employed in sectors A, B (agriculture, hunting, forestry and fisheries).
prema ukupnom broju zaposlenih i djelatnostima prema NKD, oko 55% je zaposleno u djelatnostima A, B (poljoprivreda, lov, šumarstvo i ribarstvo).
According to GVA in the industry and business services sector per regions of NUTS 3 level, most of the NUTS 3 regions in Central and Eastern Croatian is below the national average (below 75% of the NUTS 1);
Prema BDV-u u sektoru industrije i poslovnih usluga po regijama NUTS 3 razine, većina regija NUTS 3 razine unutar Središnje i Istočne Hrvatske ispod je prosjeka na nacionalnoj razini (ispod 75% prosjeka NUTS 1);
Central and Eastern (Pannonia) Croatia, with 12.84% of high educated people, 7.45% of persons with higher education, 46.12% of people with secondary and 33.59% of people with lower education display the least favourable educational structure of employees in relation to the Croatian average.
regija Središnja i Istočna (Panonska) Hrvatska s 12.84% visokoobrazovanih, 7.45% osoba s višim, 46.12% osoba sa srednjim te 33.59% osoba s nižim obrazovanjem bilježi najnepovoljniju obrazovnu strukturu zaposlenih u odnosu na prosjek Republike Hrvatske.
Among other important factors of the regional development is entrepreneurship, notably, North-western Croatia leads the list with number of entrepreneurs per 1000 people (23.8 businesses per 1000 inhabitants), the Adriatic Croatia with almost equal number, and the least is Pannonian Croatia, with barely a third of that number (8.5 enterprises per 1000 inhabitants).
Od ostalih važnih čimbenika regionalnog razvoja valja spomenuti i poduzetništvo; po broju poduzetnika na 1000 stanovnika svakako prednjači Sjeverozapadna Hrvatska (23,8 poduzetnika na 1000 stanovnika), slijedi Jadranska Hrvatska s gotovo podjednakom brojem, a na začelju je Panonska Hrvatska s jedva trećinom tog broja (8,5 poduzetnika na 1000 stanovnika).
The Republic of Croatia has an average of 1.5 enterprises per km 2.
Republika Hrvatska prosječno ima 1,5 poduzetnika po km2.
In the entrepreneurship activity of North-western Croatia, with 42.9 entrepreneurs per km 2 the City of Zagreb has the dominant place, which corresponds to the absolute number of 27 469 enterprises registered in the city of Zagreb.
U Sjeverozapadnoj Hrvatskoj u poduzetničkoj aktivnosti s 42,9 poduzetnika po km2 dominantno vodi Grad Zagreb, što odgovara i apsolutnom broju od 27 469 poduzetnika registriranih u gradu Zagrebu.
Koprivnica-Križevci County has 0.7 entrepreneurs per km2.
Koprivničko-križevačka županija ima 0,7 poduzetnika po km2.
Central and Eastern (Pannonian) Croatia has an equally developed entrepreneurial activity, measured by the number of entrepreneurs per km 2.
Središnja i Istočna (Panonska) Hrvatska ima podjednako razvijenu poduzetničku aktivnost mjerenu brojem poduzetnika po km2.
The largest number of entrepreneurs, reportedly 0.9 is in Osijek-Baranja county, and the smallest number of enterprises per km 2, - 0.3, is in county of Virovitica, Sisak-Moslavina and Pozega-Slavonia.
Najveći broj poduzetnika, njih 0,9 bilježi Osječko-baranjska, a najmanji broj poduzetnika po km2, njih 0,3, imaju Virovitička, Sisačko-moslavačka i Požeško-slavonska županija.
In the Adriatic Croatia Istria County excels with 2.8 entrepreneurs per km 2 and Dubrovnik-Neretva county with an average of 1.7 is closest to the average for the entire Republic of Croatia.
U Jadranskoj Hrvatskoj Istarska županija s 2,8 poduzetnika po km2 prednjači po broju poduzetnika po km2, a Dubrovačko-neretvanska s prosjekom od 1,7 najbliža je prosjeku za cjelokupnu Republiku Hrvatsku.
The averages of Primorje-Gorski Kotar county with 2.2, and Split-Dalmatia county with 2.0 entrepreneur per km 2 are close number of entrepreneurs in Varazdin county with 1.9 entrepreneurs per km2.
Primorsko-goranska s 2,2 i Splitsko -dalmatinska s 2,0 poduzetnikom po km2 prosjekom su se približile Varaždinskoj županiji s 1,9 poduzetnika po km2.
As for the infrastructure (transport, electronic communications), the best status is in the North-western Croatia and worst in the Pannonian Croatia.
Što se tiče infrastrukture (prometne, elektroničke komunikacijske), stanje je najbolje u Sjeverozapadnoj, a najlošije u Panonskoj Hrvatskoj.
North-western Croatia - has a 60% more dense road network compared to Croatian average and in comparison to other Croatian NUTS 2 regions, it is more developed according to this indicator, which is logical, because this region includes the City of Zagreb which is the hub of national transport axes, including many the branches of the international transport corridors passing through the Republic of Croatia.
Sjeverozapadna Hrvatska - ima 60% veću gustoću cestovne mreže u odnosu na hrvatski prosjek te je u odnosu na ostale hrvatske regije NUTS 2 po ovom indikatoru razvijenija, što je i logično, jer u tu regiju ulazi Grad Zagreb koji predstavlja čvorište domaćih prometnih osi, ali i odsječaka većine ogranaka međunarodnih prometnih koridora koji prolaze kroz Republiku Hrvatsku.
A railway corridor X passes through this region.
Ovom regijom prolazi i željeznički Koridor X.
However, according to the density of the railway network with 39.18 km per 100,000 inhabitants it is the worst positioned region compared to the Croatian average (61.34 kilometers per 100,000 population), and it is also below the EU average, which is 45 km per population of 100,000 .
Ipak, gustoćom željezničke mreže od 39,18 km željeznice na 100.000 stanovnika najlošije je pozicionirana u odnosu na hrvatski prosjek (61,34 km na 100.000 stanovnika), te se nalazi i ispod prosjeka za EU 25 koji iznosi 45 km na 100.000 stanovnika.
No developed waterways.
Nema razvijene plovne putove.
With regard to the development of electronic communications infrastructure North-western Croatia has been positioned above Croatian average, with 379 subscribers to the ground public network per 1000 inhabitants and the number of users of mobile public electronic communication network.
S obzirom na razvijenost elektroničke komunikacijske infrastrukture Sjeverozapadna Hrvatska je bila iznad hrvatskog prosjeka, s 379 pretplatnika nepokretne javne komunikacijske mreže na 1000 stanovnika kao i po broju korisnika javne pokretne elektroničke komunikacijske mreže.
When it comes to the number of subscribers of mobile electronic communication networks, population of NW Croatia had in average the maximal duration of mobile networks calls in minutes.
Kada se radi o broju pretplatnika pokretnih elektroničkih komunikacijskim mreža, stanovnici SZ Hrvatske su u prosjeku imali najviše minuta razgovora u pokretnim mrežama.
Central and Eastern (Pannonian) Croatia - has the most underdeveloped road infrastructure, which measured by road density it is at 88% of the Croatian average.
Središnja i Istočna (Panonska) Hrvatska - ima najnerazvijeniju cestovnu infrastrukturu mjerenu gustoćom cestovne mreže te se nalazi na 88% hrvatskog prosjeka.
Counties with lowest road density are Pozega-Slavonija, and Osijek-Baranja.
Županije koje najlošije stoje po gustoći cestovne mreže jesu Požeško-slavonska i Osječko-baranjska županija.
Most of the Croatian part of the paneuropean railway corridor X passes through Pannonian Croatia, hence the modernization of the railway infrastructure would unlock a huge potential for the economic development of the region.
Panonskom Hrvatskom prolazi glavnina hrvatskog dijela paneuropskog željezničkog Koridora X te bi se osuvremenjivanjem željezničke infrastrukture otvorili veliki potencijali za ekonomski razvitak te regije.
This line connects important industrial and agricultural areas within Croatia.
Unutar Hrvatske taj pravac povezuje značajna industrijska i poljoprivredna područja.
In this regard, the planned investment in rail infrastructure are mostly related to the said corridor.
U tom smislu, planirana ulaganja u željezničku infrastrukturu uglavnom su vezana uz taj koridor.
Intervention is needed to ensure that the rail network can yield success in the competition of corridors between regions and within this region, and to make it able to capture significant portions of the future regional traffic potential.
Intervencija je potrebna kako bi se željezničkoj mreži omogućilo da ostvari uspjeh u konkurenciji koridora među regijama i unutar regije te bude u mogućnosti ostvariti značajne dijelove budućeg regionalnog prometnog potencijala.
Increasing of the railway market share in the international freight and passenger traffic on Corridor X is a precondition for the return of railway investments, as well as the possibility to make the railway operations financially feasible and commercially attractive to private operators.
Povećanje tržišnog udjela željeznice u međunarodnom robnom i putničkom prometu na Koridoru X smatra se istovremeno preduvjetom za vraćanje ulaganja u prugu, kao i mogućnošću da se poslovanje željeznice učini financijski isplativim i komercijalno privlačnim privatnim operaterima.
A decline of 4% compared to year 1997 was recorded in rail transport although the Corridor X has increased traffic in the last few years.
U željezničkom prometu zabilježen je pad od 4% u odnosu na 1997. godinu, iako Koridor X u zadnjih par godina bilježi porast prometa.
Pannonian Croatia has a great potential in river traffic.
Panonska Hrvatska ima velike potencijale i u riječnom prometu.
The waterways of the rivers Sava, Drava and Danube and the planned Danube-Sava canal are included in the European network of waterways, while the ports of Vukovar, Slavonski Brod and Sisak are incorporated into the network of ports open to international traffic.
Plovni putovi rijeka Save, Drave i Dunava i planirani kanal Dunav-Sava uključeni su europsku mrežu plovnih putova, dok su luke Vukovar, Slavonski Brod i Sisak uključene u mrežu luka otvorenih za međunarodni promet.
River ports are located on inland waterways are:
Riječne luke smještene na unutarnjim plovnim putovima su:
Osijek, Sisak, Slavonski Brod and Vukovar.
Osijek, Sisak, Slavonski Brod i Vukovar.
The most important inland waterways in Croatia are the Danube waterway and inland Sava waterway but they are weakly utilised resources in a sense of traffic.
Najznačajniji unutarnji plovni putovi u Hrvatskoj su plovni put Dunava i unutarnji plovni put rijeke Save, ali su kao prometni resursi relativno neiskorišteni.
The river ports have suffered significant damage during the war, their infrastructure is in a bad shape, preventing the provision of high-quality services.
Riječne su luke pretrpjele značajne štete tijekom rata, njihova infrastruktura je u lošem stanju i ne omogućava pružanje kvalitetnih usluga.
When the water traffic conditions return to prewar levels and upgrade there would be a potential to use the inland waterways combined with rail transit, as an alternative to the currently dominant road network and in the combined transport activities (development of inter-modal transport).
Kada se plovidbeni uvjeti vrate na predratnu razinu i nadograde, postoji potencijal korištenja unutarnjih plovnih putova u kombinaciji sa željezničkim prijevozom kao alternativa trenutno dominantnoj cestovnoj mreži te u kombiniranim prometnim aktivnostima (razvoj inter-modalnog prometa).
The overall network density is significant in comparison with the EU countries, but there is no internal connection between the Danube and Sava rivers, and the traffic on the Sava river (as well as porting activity) is currently limited by the low level of navigation safety on the downstream due to the war debris and high sedimentation in some places.
Ukupna gustoća mreže je značajna u usporedbi s državama Europske Unije, ali nema unutarnje povezanosti između rijeke Dunava i Save, dok je promet na Savi (kao i lučka aktivnost) trenutno ograničen niskom razinom sigurnosti plovidbe na nizvodnom dijelu riječnog sliva zbog ratnih ruševina i visoke sedimentacije na pojedinim mjestima.
With regard to electronic communications infrastructure, this region is below the Croatian average with number of subscribers in all aspects of telephony, and the worst situation is in Vukovar-Srijem County.
Glede elektroničke komunikacijske infrastrukture, ova se regija nalazi ispod hrvatskog prosjeka po broju pretplatnika u svim segmentima telefonije, a najlošija situacija je u Vukovarsko-srijemskoj županiji.
Adriatic Croatia - according to the level of development of road infrastructure measured by the density of road network is located approximately at the Croatian average level.
Jadranska Hrvatska - po razini razvijenosti cestovne infrastrukture mjerene gustoćom cestovne mreže nalazi se otprilike na razini hrvatskog prosjeka.
County of Istria has the densest road network in Adriatic Croatia, while the road infrastructure in Lika-Senj County is least developed.
Istarska županija ima najgušću cestovnu mrežu u Jadranskoj Hrvatskoj, dok je cestovna infrastruktura u Ličko-senjskoj županiji najnerazvijenija.
Nearly 80% of investments in construction and reconstruction of the motorways in the period since 2005-2008 falls into Adriatic Croatia.
Gotovo 80% investicija u izgradnju i rekonstrukciju brzih cesta u razdoblju od 2005. do 2008. pripada Jadranskoj Hrvatskoj.
Investments in highways in the same period are mainly related to highway connections, and in a whole they are related to the area of ​​Adriatic Croatia.
Investicijska ulaganja u autoceste u istom razdoblju tiču se uglavnom spojeva autocesta, a u cijelosti se odnose na područje regije Jadranska Hrvatska.
This region accrues the largest investment for the reconstruction of the roads.
Na ovu regiju otpada i najveći dio investicija za obnovu kolnika.
The branches of international railways Corridor Vb (Rijeka-Zagreb-Budapest) and Vc (Ploce - Sarajevo - Osijek - Budapest) which connect the region with Central Europe pass through the Adriatic Croatian.
Jadranskom Hrvatskom dijelom prolaze i ogranci međunarodnih željezničkih koridora Vb (Rijeka-Zagreb-Budimpešta) i Vc (Ploče - Sarajevo - Osijek - Budimpešta ), koji spajaju ovu regiju sa Srednjom Europom.
Compared to 1997 the rail transport declined by as much as 33.6%.
Željeznički promet je u odnosu na 1997. godinu zabilježio pad od čak 33,6%.
Two main cargo ports are Rijeka (Primorje-Gorski Kotar County) and Ploče (Dubrovnik-Neretva County); major passenger ports are Zadar, Split and Dubrovnik.
Dvije glavne teretne luke jesu Rijeka (Primorsko-Goranska županija) i Ploče (Dubrovačko-neretvanska županija); glavne putničke luke su Zadar, Split i Dubrovnik.
Only Rijeka and Ploče have a significant container traffic.
Samo Rijeka i Ploče imaju značajni kontejnerski promet.
Adriatic Croatia has 5 international airports and two air harbours, which provides a good infrastructure network, but the increasing of tourist traffic (airports of the Adriatic Croatia in 2006 achieved passenger traffic of approximately 2.7 million travellers, which, compared to 1997, is an increase of 235%), raises the need of investments in the quality of the network.
Jadranska Hrvatska broji 5 međunarodnih zračnih luka i 2 zračna pristaništa, što predstavlja dobru infrastrukturnu mrežu, no povećavanjem turističkog prometa (zračne luke u Jadranskoj Hrvatskoj ostvarile su u 2006. promet putnika od približno 2,7 milijuna, što u odnosu na 1997. godinu predstavlja porast od 235%), javlja se potreba ulaganja u kvalitetu iste.