natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the period between 1998 and 2007, external debt increased 3.6 times, i.e it rose on average annual rate of high 15.4% (which is three times more than the GDP growth rate).
U razdoblju od 1998. do 2007. godine inozemni dug se povećao za 3,6 puta, odnosno rastao je po prosječnoj godišnjoj stopi od visokih 15,4% (što je tri puta više od stope rasta BDP-a).
Load of external debt may be also seen in the ratio of the paid-off external debt with regard to export of products and service which in 2007 amounted to as much as 35.8%.
Opterećenje inozemnog duga može se vidjeti i iz omjera otplaćenog inozemnog duga u odnosu na izvoz roba i usluga koji 2007. godine iznosi čak 35,8%.
This means that more than one third of Croatian export is intended for repayment of external debt.
To znači kako je više od jedne trećine hrvatskog izvoza namijenjeno otplati inozemnog duga.
External debt load can turn into a serious development limitation in the future.
Opterećenje inozemnog duga u budućnosti se može pretvoriti u ozbiljno razvojno ograničenje.
During the period between 2008 and 2012 the Republic of Croatia must return about 22 billion Euro of external debt, which is approx. EUR 4.3 billion or as much as 11.5% GDP from 2007.
U razdoblju od 2008. do 2012. godine Republika Hrvatska ima obvezu vratiti oko 22 milijarde eura inozemnog duga, što je prosječno godišnje oko 4,3 milijarde EUR ili čak 11,5% BDP-a iz 2007. godine.
POPULATION, EMPLOYMENT AND UNIMPLOYMENT
STANOVNIŠTVO, ZAPOSLENOST I NEZAPOSLENOST
The population has a double economic function; on the one hand it is a basic factor for the economy, as it forms job offers, but on the other side, it is purpose of each economic activity which contains of spending function of the population and function of population standard growth, which is one of the most significant indicators of successfulness of economic activities.
Stanovništvo ima dvostruku ekonomsku funkciju; s jedne strane je temeljni činitelj gospodarstva jer formira ponudu rada, a s druge je cilj i svrha svake ekonomske aktivnosti koja se sastoji u potrošnoj funkciji stanovništva i funkciji rasta standarda stanovništva, koji je jedan od najvažnijih pokazatelja uspješnosti gospodarskih aktivnosti.
At the same time, active population has increased for 108,000 or 0.69% annually on average.
U isto vrijeme aktivno je stanovništvo povećano za 108.000 ili prosječno godišnje po stopi 0,69%.
Tendency of decrease in number of population from a economic point of view in a long term is rather unfavourable, whereas structural increase in active population (especially if it can and will be employed) represents a favourable tendency.
Tendencija pada broja stanovnika s gospodarskog motrišta na dugi rok višestruko je nepovoljna, dok je strukturno povećanje aktivnog stanovništva (osobito ako se može i želi zapošljavati) povoljna tendencija.
Total number of employed persons in the Republic of Croatia in the period between 1998 to 2007 has increased for total of 109,500, which represents an average annual increase of 1.02%.
Broj ukupno zaposlenih u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 1998. do 2007. godine povećan je za ukupno 109.500, što čini prosječan godišnji porast od 1,02%.
As this increase in employment is lower than the average increase in GDP in the same period (4%),it is logical that a rise in GDP per capita had been accomplished during the same period.
Budući je ovaj porast zaposlenosti manji od prosječnog rasta BDP-a u istom razdoblju (4%), logično je da je u istom razdoblju ostvaren rast BDP-a po stanovniku.
However, it has to be mentioned that the average employment growth rate is significantly lower than the GDP growth rate (and investment growth rate) and it can therefore be concluded that the GDP growth had not been followed by an appropriate employment growth rate.
Međutim mora se primijetiti kako je prosječna stopa rasta zaposlenosti znatno manja od stope rasta BDP-a (i stope rasta investicija) te se može zaključiti kako rast BDP-a nije pratila adekvatna stopa rasta zaposlenosti.
Number of unemployed in the period between 1998-2007 had been reduced from 288,000 to 264,000, which amount to a total of 24,000 in ten years, i.e. on average -0.96%.
Broj nezaposlenih je u razdoblju od 1998. do 2007. godine smanjen s 288.000 na 264.000, što je u deset godina smanjenje za ukupno 24.000, odnosno prosječno godišnje za -0,96%.
Registered unemployment rate (administrative rate) had been reduced within observed period from the top 23.1% (2001) to only 14.8%.
Stopa registrirane nezaposlenosti (administrativna stopa) smanjena je u promatranom razdoblju s najviše 23,1% (2001.) na svega 14,8%.
ILO unemployment rate (pursuant to the definition of International Labour Organisation) had been reduced within the observed period from the highest level of 16.1% (2000) to only 9.6% (2007).
Stopa anketne nezaposlenosti (prema definiciji Međunarodne organizacije rada) smanjena je u promatranom razdoblju s najviše razine od 16,1% (2000.) na svega 9,6% (2007.).
Internationally measurable unemployment rate (pursuant to the definition of International Labour Organisation) in the Republic of Croatia is still, despite significant decrease during last years, is still approx. one third higher than the average unemployment rate in EU-25 (e.g.
Međunarodno mjerljiva stopa nezaposlenosti (po definiciji Međunarodne organizacije rada) u Republici Hrvatskoj je, unatoč značajnom smanjenju posljednjih nekoliko godina, još uvijek za oko trećinu veća od prosječne stope nezaposlenosti u EU-25 (npr.
in 2006 this rate amounted to 11.2 in the Republic of Croatia and 8.2% in EU-25 countries.
2006. godine u Republici Hrvatskoj je ta stopa iznosila 11,2, a u EU-25 8,2%).
STRUCTURAL CHANGES
STRUKTURNE PROMJENE
When it comes to the economy, the most significant structural change refers in the long run to a share of respective economic subjects.
Kada je u pitanju gospodarstvo, u dugom se roku najznačajnija strukturna promjena odnosi na udio pojedinih gospodarskih sektora.
Usually, in the worldwide and inland statistics, data on share of agriculture (primary sector), industry (secondary sector) and services (tertiary sector) are followed up on and published.
Obično se u svjetskim i domaćim statistikama prate i objavljuju podaci o udjelu poljoprivrede (primarni sektor), industrije (sekundarni sektor) i usluga (tercijarni sektor).
Pursuant to the share of respective sectors, the level of economic development is established as well, i.e. main trends are defined
Na temelju udjela pojedinih sektora prosuđuje se i razina gospodarske razvijenosti, odnosno definiraju glavni trendovi.
According to such movements, the Republic of Croatia follows the pattern of structural changes in the world.
Po ovim kretanjima, Republika Hrvatska slijedi obrazac strukturnih promjena u svijetu.
Highly developed countries with average GDP per capita of USD 32,550 (PPP in 2005) have on average the following share in GDP: agriculture 2%, industry 26% and services 72%.
Visoko razvijene zemlje s prosječnim BDP-om po stanovniku od 32.550 USD (PPP, 2005.) u prosjeku imaju sljedeći udio u BDP-u: poljoprivreda 2%, industrija 26% i usluge 72%.
Pursuant to that, sectoral structure of GDP is in compliance with the level of present development, whereas the forecast of future structural changes has to move in the direction of further decrease of relative share of agriculture and industry (with increase of production and technical equipment), as well as increase in services sector, under assumption that developed countries represent "our picture of future).
Prema tome, sektorska struktura BDP-a u skladu je s razinom sadašnje razvijenosti, dok se prognoza budućih strukturnih promjena, uz pretpostavku da su razvijene zemlje „naša slika budućnosti", mora kretati u pravcu daljnjeg pada relativnog udjela poljoprivrede i industrije (uz rast proizvodnosti i tehnološke opremljenosti) te rast sektora usluga.
One of such indicators is Human Development Index (HDI).
Jedan od takvih pokazatelja jest Indeks društvenog razvoja (Human Development Index, HDI).
Out of 177 countries, for which such an indicator had been calculated in 2005, Republic of Croatia had with 55 reached 47th place.
Od 177 zemalja za koje je 2005. godine ovaj indeks izračunat, Republika Hrvatska je s 55. dostigla 47. mjesto.
Change in the size of agricultural areas in the Republic of Croatia represents a significant structural change.
Značajna strukturna promjena jest promjena u veličini poljoprivrednih površina u Republici Hrvatskoj.
Namely, during the period between 1997 and 2005, agricultural areas had decreased in the Republic of Croatia even quicker than in Eurozone, whereas the agricultural areas have been increasing in the world.
Naime u razdoblju od 1997. do 2005. godine, u Republici Hrvatskoj se poljoprivredne površine smanjuju i to znatno brže nego u Euro - zoni, dok se istovremeno poljoprivredne površine u svijetu povećavaju.
Reducing of agricultural areas in the Republic of Croatia is not accompanied by adequate growth of agricultural production which would be induced by harmonised increase in technical equipment and production growth.
Smanjenje poljoprivrednih površina u Republici Hrvatskoj nije praćeno adekvatnim rastom poljoprivredne proizvodnje koja bi bila inducirana sukladnim povećanjem tehničke opremljenosti i rastom proizvodnosti.
Indicator of emission of CO2 per capita in the Republic of Croatia is similar to the worldwide average, which is twice lower than the average of the Eurozone.
Indikator emisije CO2 po stanovniku u Republici Hrvatskoj sličan je svjetskom prosjeku koji je dvostruko manji od prosjeka Euro - zone.
Republic of Croatia spends 20-30% more energy per capita than the worldwide average, but also twice as less as the Eurozone average.
Republika Hrvatska troši 20-30% više energije po stanovniku od svjetskog prosjeka, ali i skoro dvostruko manje od prosjeka Euro zone.
There are 9 operators on the market of fixed public communication networks in the Republic of Croatia.
U Republici Hrvatskoj na tržištu nepokretnih javnih komunikacijskih mreža radi 9 operatera.
By the end of 2009 total number of users of fixed communication systems reached a number of 1,859,190 which represents the density of approx. 42% with regard to the number of inhabitants, ranking the Republic of Croatia into average of EU countries.
Krajem 2009. godine ukupan broj korisnika nepokretnih komunikacija dosegao je broj od 1.859.190 što čini gustoću od oko 42% s obzirom na broj stanovnika, što Republiku Hrvatsku svrstava u prosjek zemalja EU.
However, it may be noted that this number is stagnating, which follows up on worldwide trends within this area.
Međutim, primjećuje se da je taj broj u stagnaciji što prati svjetske trendova u ovom području.
The number of public mobile networks is constantly growing and it amounted to 6,082,910 in 2009 (density of 137.16%).
Broj korisnika javnih pokretnih komunikacijskih mreža u stalnom je porastu i na kraju 2009. godine iznosio je 6.082.910 (gustoća od 137,16%).
2,495,450 users use the Internet (penetration of 56.3%), whereas the number of users of broadband access is significantly increasing and amounted to 684,900 by the end of 2009 via fixed network, and 252,238 via mobile network (total penetration 21.3%) which is less than the EU average.
Internetom se koristi 2.495.450 korisnika (penetracija 56,3%), dok je broj korisnika širokopojasnog pristupa u značajnom porastu i krajem 2009. godine je iznosio 684.900 putem nepokretne mreže i 252.238 putem pokretne mreže (ukupna penetracija 21.3%) što je manje od EU prosjeka.
Availability of electronic communication networks and services, especially broadband access differs from county to county.
Raspoloživost elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga, naročito širokopojasnog pristupa vrlo je različita po županijama.
The weakest coverage is in the areas of special state concern, islands and hill and mountain areas, whereas all county centres and the City of Zagreb are the most developed ones.
Najslabije pokrivanje je u područjima posebne državne skrbi, otocima i brdsko-planinskim područjima, dok su veći županijski centri i Grad Zagreb najrazvijeniji.
As far as export of high technology is concerned, Republic of Croatia records a significant falling behind from the worldwide and European sector.
U pogledu izvoza visoke tehnologije Republika Hrvatska bilježi značajan zaostatak iza svjetskog i europskog prosjeka.
It falls almost -43% behind the worlds and -30% behind the Eurozone pursuant to this indicator (measured by the share of high technology in total export in %).
U odnosu na svijet zaostaje gotovo -43%, dok za Euro zonom po ovom indikatoru zaostaje -30% (mjereno udjelom visoke tehnologije u ukupnom izvozu u %).
Structural changes reflect also through changes in inequality of population income.
Strukturne promjene odražavaju se i kroz promjene u nejednakosti dohotka stanovništva.
The most common, if not the best, method of income inequality is Gini coefficient.
Najčešća, iako ne i najbolja, mjera nejednakosti dohotka jest Ginijev koeficijent.
It can result in values between zero (when the income is equally distributed among population - egalitarianism) and one (when one person possesses total income).
On može poprimiti vrijednost između nula (kada je dohodak među građanima jednako distribuiran -egalitarizam) i jedan (kada jedna osoba raspolaže sveukupnim dohotkom).
Therefore - the closer Gini coefficient is to one, the greater inequalities are in the society.
Dakle što je Ginijev koeficijent bliži jedinici, to su veće nejednakosti u društvu.
0,31 (CBS,
0,31 (DZS,
One of commonly used indicators of structural changes is the percentage of the population which lives in the cities.
Jedan od često korištenih pokazatelja strukturnih promjena jest postotak stanovništva koje živi u gradovima.
Pursuant to the data from the World Bank, 50% of the population lived in the city in 1990 and 60% in 2005.
Prema podacima Svjetske banke u Republici Hrvatskoj je 1990. godine u gradovima živjelo 50%, a 2005. godine 60% stanovništva.
EVALUATION OF CROATIAN ECONOMY COMPETITIVENESS
OCJENA KONKURENTNOSTI HRVATSKOG GOSPODARSTVA
One of the well accepted evaluations of global competitiveness in the world during couple of last years is the one published by the World Economic Forum
Jedna od dobro prihvaćenih ocjena globalne konkurentnosti u svijetu zadnjih nekoliko godina jest ona koju objavljuje Svjetski gospodarski forum (engl.
Pursuant to data published in the annual Global Competitiveness Report 2006-2007 of the World Economic Forum, Geneva, (2006)
Prema podacima objavljenima u godišnjem izvješću o konkurentnosti Svjetskog ekonomskog foruma (The Global Competitiveness Report 2006-2007, World Economic Forum, Geneva, 2006.)
Republic of Croatia has improved on its competitiveness position for as much as 13 ranks (from 64 up to 51).
Republika Hrvatska je popravila svoju konkurentsku poziciju za čak 13 mjesta (sa 64. mjesta se popela na 51.).
in 2006).
125 zemalja).
(2004) it moved to rank 56 (2006).
(2004.) popela se na 56. mjesto (2006.).
These improvements are a result of realistic change on the both levels: business environment level and company level, together with increase in optimism of business community.
Ova su poboljšanja rezultat stvarnih pomaka na obje razine: razini poslovnog okruženja i razini poduzeća, uz rast optimizma poslovne zajednice.
During last five years the Republic of Croatia has accomplished relatively satisfactory growth rate, but there is no answer to the issue of sustainability and possibility of increasing of that growth rate in the middle and the long therm, especially if that growth rate is compared with the employment rate growth (decrease in unemployment) which points to growth, bud without any significant changes.
U proteklih pet godina Republika Hrvatska ostvaruje relativno zadovoljavajuću stopu rasta, ali nema odgovora na pitanje održivosti i mogućnosti povećanja te stope rasta u srednjem i dugom roku, pogotovo ako se ta stopa rasta stavi u odnos sa stopom rasta zaposlenosti (pada nezaposlenosti) koja upućuje na rast, ali bez značajnijih pomaka.
This also puts into question the ability of Croatian economy to create new workplaces and points to the conclusion of poor utilisation of the most important factor of competitiveness - human factor, which has not been utilised properly yet.
To dovodi u pitanje sposobnost hrvatskog gospodarstva za kreiranje novih radnih mjesta te upućuje na zaključak o slaboj iskorištenosti najvažnijeg čimbenika konkurentnosti - ljudskog čimbenika, koji je i dalje nedovoljno iskorišten.
Unbalanced demographic situation may in the long run become a limiting factor of growth, especially in combination with the growth of fiscal load caused by the demographic (and social) situation.
Neuravnotežena demografska situacija može u dugom roku postati ograničavajući čimbenik rasta, osobito u kombinaciji s rastom fiskalnog opterećenja uzrokovanog demografskom (i socijalnom) situacijom.
The worst aspect of competitiveness is a relatively slow and insignificant export growth.
Najlošiji aspekt konkurentnosti jest relativno spor i nedovoljan rast izvoza.
Trade deficit is usually compensated through growth of services export, especially of tourism services.
Robni se deficit obično kompenzira rastom izvoza usluga, posebno turističkih.
However, a trend of slowing of growth of tourism services is noticeable, which points to the problem of competitiveness of tourism services.
Međutim zamjetan je trend usporavanja rasta turističkih usluga što upućuje i na problem konkurentnosti turističkih usluga.
It is therefore generally considered that the problem of export growth can hardly be solved through sectoral policy of export encouragement, i.e. it is necessary to encourage structural reforms within various fields of importance for growth of international competitiveness of the export, quality and sophistication of the production and business.
Zbog toga se općenito drži kako je problem rasta izvoza teško riješiti sektorskom politikom poticanja izvoza, odnosno nužno je poticati strukturne reforme na različitim područjima od značaja za rast međunarodne konkurentnosti izvoza, kvalitete i sofisticiranosti proizvodnje i poslovanja.
Republic of Croatia has recorded a productivity growth, but under very slow growth of employment, which means that the productivity growth is achieved without new employments.
Republika Hrvatska bilježi rast produktivnosti, ali uz vrlo spor rast zaposlenosti što znači da se ostvaruje rast produktivnosti bez novog zapošljavanja.
Productivity increase differs with regard to the sectors.
Porast produktivnosti različit je s obzirom na sektore.
The increase is concentrated within several sectors: in trade, agriculture, transportation, warehousing and communications, industry and catering.
Porast se koncentrira u nekoliko sektora: u trgovini, poljoprivredi, prijevozu, skladištenju i vezama, industriji i ugostiteljstvu.
The aforementioned increase in productivity partially depreciates a problem pointed out quite often of the international competitiveness.
Navedeni rast produktivnosti djelomično amortizira često istican problem međunarodne konkurentnosti - relativno visoke nominalne plaće.
Price of the most inputs of Croatian economy has competitive prices in relation to the countries we are compared with.
Cijena većine inputa hrvatskog gospodarstva ima konkurentne cijene u odnosu na zemlje s kojima se uspoređujemo.
However, insufficient availability of broadband Internet access has to be pointed out, which is significant, as it complicates and slows down the spreading of basic infrastructure of the economy based on knowledge.
Međutim potrebno je naglasiti nedovoljnu dostupnost širokopojasnog pristupa Internetu što je značajno jer otežava i usporava širenje temeljne infrastrukture gospodarstva zasnovanog na znanju.
In general, during last decade, there has been a convergence of the prices with the prices in the surrounding areas, i.e. European Union.
Općenito je u zadnjem desetljeću došlo do konvergencije cijena s cijenama u okruženju, odnosno u Europskoj Uniji.
One part of the prices of energy resources is still under the price average of the European Union, which, unfortunately, has not been used as a competitive advantage, whereas energy consumption is above average of some countries we are compared with.
Dio cijena energenata još je uvijek ispod prosjeka cijena u Europskoj Uniji što, nažalost, nije dovoljno iskorišteno kao konkurentska prednost, dok je potrošnja energije iznad prosjeka nekih zemalja s kojima se uspoređujemo.
Investment consumption in the Republic of Croatia is higher in comparison with the largest number of compared countries.
Investicijska potrošnja u Republici Hrvatskoj veća je u odnosu na najveći broj usporednih zemalja.
However, investments into construction (infrastructure, housing construction) prevail in the investment structure, whereas the proportionally lower part of the investment is into industry and new technology.
Međutim u strukturi investicija prevladavaju investicije u građevinarstvu (infrastruktura, stambena izgradnja), dok je razmjerno manji udio investicija u industriju i nove tehnologije.
This has several important consequences.
To ima nekoliko važnih posljedica.
In general, a higher rate of investments in the Republic of Croatia does not generate proportionately high growth rate.
Općenito, visoka stopa investicija u Republici Hrvatskoj ne generira proporcionalno visoku stopu rasta.
Second important consequence of such investment structure are slow technological changes which reduces potentials of competitiveness growth.
Druga važna posljedica ovakve strukture investicija jest spora tehnološka preobrazba što umanjuje potencijale rasta konkurentnosti.
Besides investments, the fact that the larger part of the (domestic and external) indebtedness relates to personal consumption and preservation (and growth) of personal standard of the population, and less to the investments resulting in competitiveness and export growth.
Uz investicije valja napomenuti i činjenicu da se veći dio porasta zaduženosti (domaće i inozemne) odnosi na osobnu potrošnju i očuvanje (i rast) osobnog standarda stanovništva, a manje na ulaganja koja rezultiraju rastom konkurentnosti i izvoza.
Life standard growth is also important and gives the population a sense of "goof life"; however, macroeconomically objectives of standard growth must be balanced with objectives of competitiveness growth, especially export.
Rast životnog standarda je dakako važan i donosi stanovništvu osjećaj „dobrog života", međutim makroekonomski se mora uravnotežiti ciljeve rasta standarda s ciljevima rasta konkurentnosti, osobito izvoza.
This is also related to a still modest share of direct foreign investments, as well as their structure which includes too low investments into production, employment and growth of technological basis, especially of the export branches and sectors.
S tim u vezi je i još uvijek skroman udio izravnih stranih ulaganja kao i njihova struktura u kojoj su premala ulaganja u proizvodnju, zaposlenost i rast tehnološke osnovice, posebno izvoznih grana i sektora.
It would be necessary to intensify the second generation of reforms whose focus is directed to the education quality and greater adjustment to the requirement of competitiveness improvement.
Bilo bi nužno intenzivirati drugu generaciju reformi čije je težište na kvaliteti obrazovanja i većoj prilagodbi zahtjevima povećanja konkurentnosti.
At the same time, it is necessary to increase and encourage investments of economy sector into education and science.
Pritom je nužno povećati i poticati ulaganja gospodarskog sektora u obrazovanje i znanost.
As far as general evaluation of entrepreneur environment is considered, it is still less open in comparison with compared countries.
Što se tiče opće ocjene poduzetničkog okruženja, ono je još uvijek manje slobodno u odnosu na usporedne zemlje.
A backlog in regulation of market competition is still being recorded, but the price and exchange rate stability, as well as improvement of public finances still ensure stable business expectations.
Još se bilježi zaostatak u regulaciji tržišnog natjecanja, ali stabilnost cijena i tečaja te poboljšanje javnih financija ipak osiguravaju stabilna poslovna očekivanja.