natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The award was received on the basis of a comprehensive survey entitled “Doing Business 2008" conducted by the World Bank since 2004, which has attracted increasingly intense media attention.
Nagrada je dobivena na temelju vrlo sveobuhvatnog istraživanja pod nazivom «Doing Business 2008» koji Svjetska banka provodi od 2004. godine i koje iz godine u godinu privlači sve više medijske pažnje.
Therefore, this topic obviously deserves some more attention.
Hrvatska je treća u regiji po kriteriju plaćanja poreza.
It is followed by Czech Republic, Poland, Hungary and Slovakia, which have long ago left behind the hardships of transition.
Iza nje su zemlje poput Češke, Poljske, Mađarske i Slovačke koje su već davno svladale brojne tranzicijske tegobe.
Measuring tax payment.
Mjerenje plaćanja poreza.
The World Bank uses three indicators of successful tax payment: 1) the number tax payments per enterprise; 2) the number of hours spent in preparing tax data, completing tax returns and paying taxes; and 3) the share of total taxes due to government in business profits.
Da bi izmjerila koliko se uspješno plaćaju porezi, Svjetska banka koristi tri pokazatelja: 1. broj uplata pojedinačnih poreza koje poduzetnik treba napraviti, 2. vrijeme mjereno satima koje je provedeno u pripremi podataka, ispunjavanu poreznih prijava i plaćanju poreza, i 3. udio ukupnih poreza u dobiti poduzeća koje poduzetnik mora platiti državi.
Croatia ranks above the regional average on all the three indicators, whereas its score on the 'total tax rate indicator', is even better than those of the OECD countries.
Sudeći prema sva tri pokazatelja Hrvatska je bolja u odnosu na prosjek regije, a prema ukupnoj poreznoj stopi čak je i bolja od zemalja OECD-a.
Eastern Europe and Central Asia
Istočna Europa i Središnja Azija
So, Croatia's performance on this indicator is twice as high as that in other economies in the region, and almost as good as those in OECD member countries.
Po tom smo pokazatelju opet više od dvostruko bolji od zemalja regije i gotovo jednako dobri kao poduzetnici u zemljama OECD-a.
As it includes all taxes, this indicator provides a more illustrative and comprehensive picture of an enterprise's tax burden than profit tax.
S obzirom da uključuje sve poreze, ovaj je pokazatelj mnogo slikovitiji i potpuniji u prikazivanju porezne opterećenosti poduzeća od njezinog mjerenja isključivo opterećenjem porezom na dobit.
In this category, Croatia, with its lowest rate, ranks well ahead of other economies in the region, and even ahead of OECD countries.
U tom je segmentu, s najnižom stopom, Hrvatska u odnosu na zemlje regije, ali i zemlje OECD-a u vidnoj prednosti.
Total Tax Rates for Enterprises
Ukupne porezne stope za poduzeća
The problem of Croatia's competitiveness does not lie in taxes.
Problem hrvatske konkurentnosti nisu porezi.
The above figure shows total tax rates in the new EU Member States.
Na gornjoj slici izdvojili smo ukupne porezne stope za nove članice EU-a.
Is there room for further reforms?
Ima li prostora za daljnje reforme?
The survey demonstrates that tax reforms are always controversial and subject to stormy political debate.
Istraživanje naglašava kako su porezne reforme uvijek kontraverzne i povezane s burnim političkim raspravama.
The usual perception is that lower tax rates bring more votes in the elections, which is why all political efforts are concentrated on tax rates.
Obično se smatra da niže porezne stope donose više glasova na izborima, pa se svi napori usmjeravaju na stope.
However, this may be different in practice, as tax reforms can be carried out in a number of areas.
U stvarnosti to ne mora biti tako jer se porezne reforme mogu odvijati na niz područja.
Therefore, countries are encouraged to concentrate their reforming efforts on reducing the number of taxes and on the simplification and transparency of their tax systems, in order to achieve maximum simplicity in the assessment and collection of taxes, and minimum tax evasion.
Zato se državama predlaže da svoje reformske napore usmjere na smanjivanje broja poreza, te na pojednostavljenje i povećanje transparentnosti poreznog sustava kako bi obračun i naplata poreza bili što jednostavniji, a porezna evazija što niža.
This could, of course, also provide a guideline for further improvement of the Croatian tax system.
To bi dakako mogao biti i putokaz budućim poboljšanjima hrvatskog poreznog sustava.
Katarina Ott, Institute of Economics Zagreb
Katarina Ott, Institut za javne financije
The project sought to analyze how developed market economies used state intervention to achieve, increase and facilitate economic restructuring.
Cilj ovog projekta jest istražiti kako su pojedine zemlje sa razvijenim tržišnim gospodarstvima koristile mjere državne intervencije da bi osigurale, ubrzale i olakšale proces restrukturiranja svojih gospodarstava.
Since state interventionism covers a wide scope of economic activities performed by the state the scope was narrowed to include the study of industrial policies and how they were used in attempts at managing sectoral resource reallocation and with the hope of achieving high growth and employment rates.
Preciznije rečeno (jer državna intervencija pokriva relativno široko područje ekonomske politike) nastojalo se izučiti kako su te zemlje koristile mjere industrijske politike da bi osigurale učinkovitu realokaciju sredstava iz jednih u druge grane svojeg gospodarstva, te tako osigurale brzi rast društvenog bruto proizvoda i zaposlenosti.
Some economies were more successful in this than others.
Neke su zemlje na tom putu bile manje, a neke više uspješne.
This section deals with the historical development of industrial policy, the criteria for choosing sectors to intervene in and surveys the features of policy measures industrial policy usually relies on.
U prvom je dat teorijski uvod u industrijsku politiku u kojem se objašnjava razvoj ideje o industrijskoj politici, kriteriji za izbor grana u čije će se poslovanje intervenirati, te mjere kojima se industrijska politika obično provodi.
The second part surveys the industrial policy experience of Austria, Chile, European Union, Germany, Japan, New Zealand, South Korea and Taiwan.
U drugom dijelu prikazane su industrijske politike koje su se koristile u pojedinim zemljama i to u : Austriji, Njemačkoj, Europskoj uniji, Čileu, Tajvanu, Japanu, Južnoj Koreji i Novom Zelandu.
The third surveys industrial policies currently being implemented in Croatia.
U trećem dijelu izneseni su oblici industrijske politike koji su trenutačno u upotrebi u Hrvatskoj.
1. Which industrial policy is the best?
1. Koja je industrijska politika najbolja?
Most agree that reasons for industrial policy can be found in market failures (positive and negative externalities, economies of scale, asymmetric information).
Većina njih se uglavnom slaže da se primjena industrijske politike u ekonomskoj politici teorijski može argumentirati postojanjem tržišnih neuspjeha (pozitivnih i negativnih eksternih učinaka, ekonomija obujma i asimetričnih informacija).
Even many liberal minded economists agree that market failures provide sufficient cause for adopting an industrial policy which will remedy failures and lead the economy to a higher efficiency level.
I mnogi liberalni ekonomisti će se složiti kako tržišni neuspjesi tvore valjani korpus dokaza za primjenu industrijske politike u cilju ispravljanja tržišnih neuspjeha i prevođenja gospodarstva u stanje više razine učinkovitosti.
Structuralists argued in fauvour of a targeted industrial policy and the consequent need to pick and choose which sectors and/or industries to support and then design redistribution of scarce resources along those lines.
Liberalni ekonomisti skloni su pak ideji kako se država treba držati po strani od tržišta (hands-off pristup) i uglavnom su smatrali kako se industrijska politika ne smije upotrebljavati osim kada to nije nužno potrebno.
Liberal economists took the opposite view and were thus more inclined to a hands-off approach and considered industrial policies can only be used when necessary.
Danas se uglavnom napušta filozofija i praksa strukturalizma koja je u raznim oblicima ipak prevladavala dugi niz godina.
The current practice of industrial policy is changing as the opinions of structuralists and liberals converge.
U suvremenim uvjetima industrijska politika doživljava svoju evoluciju, te dolazi do približavanja stukturalističkih i liberalističkih stavova.
Thus in the OECD and EU economies it is now generally accepted that an industrial policy should not get involved in the market mechanism, instead it should increase the market's efficiency through horizontal policies.
Tako je uglavnom prihvaćeno mišljenje (kako u zemljama OECD-a tako i Europske unije) kako se industrijska politika ne treba miješati u tržišni proces, već ona prvenstveno putem horizontalnih mjera treba poboljšati njegovo djelovanje.
Horizontal policies are those which seek to increase the quality of important production inputs (education, research and development, telecommunications, etc.).
Horizontalne mjere industrijske politike su one koje su usmjerene na poboljšanje kvalitete ključnih proizvodnih inputa (kao na primjer obrazovanje, razvoj i istraživanje, telekomunikacije i sl.).
Through such measures policy makers in these economies seek to improve the general economic environment and produce effects benefiting all market actors.
Na taj način poboljšava se opće gospodarsko okruženje i tako državna aktivnost postaje korisna svim tržišnim subjektima.
Such a market oriented industrial policy does not deform the allocation of resources and reduces state intervention to its lowest possible level.
Takvom tržišno orijentiranom industrijskom politikom ne iskrivljuje se alokacija proizvodnih resursa, a državno miješanje u tržište svodi se na najmanju mjeru.
This new approach to industrial policy is a result of economic globalization and the intense international competition it has led to.
Globalizacija ekonomskih aktivnosti koju prati pojačana međunarodna konkurencija utrla je put takvom novom usmjerenju u industrijskoj politici.
The business strategy of multinational corporation led to a new phase of development of international economic relations which has been referred to as globalization.
Globalizacija predstavlja novu fazu u razvoju međunarodnih ekonomskih odnosa koja je nastala iz strategije velikih multinacionalnih kompanija.
Its main feature are networks of transnational companies which have organized their activities over a wide area covering more than one national economy.
Globalizacija je potpomognuta snažnim razvojem telekomunikacija, a obilježava ju razvoj mreža multinacionalnih kompanija i velika zemljopisna raspršenost njihovih aktivnosti.
In such circumstances the goals of transnational companies and national governments do not always coincide.
U takvom se okruženju ciljevi multinacionalnih kompanija i ciljevi nacionalnih država često ne podudaraju.
The national identity of companies becomes even more blurred when ownership, production and plants are scattered over the globe.
Nacionalnost kompanija postaje to nejasnija što su vlasništvo, proizvodnja i kapaciteti razasutiji po svijetu.
Products become combinations of components whose source is difficult to determine.
Proizvodi postaju rezultat sastavnih dijelova kod kojih je često teško utvrditi nacionalno porijeklo.
In such a business environment funds from targeted industrial policies can easily end up in the pockets of foreign companies instead of intended national champions.
U takvim uvjetima ciljana državna pomoć strateškim sektorima često može završiti u džepovima inozemnih kompanija, a ne nacionalnih favorita.
Parallel to the shift towards horizontal policies most economies in the world experienced a reduction of state aid from the relatively high levels of the seventies.
Istodobno sa jačanjem svijesti o nužnosti transformacije industrijske politike prema primjeni horizontalnih mjera u većini zemalja u svijetu počinje smanjivanje državne pomoći sa relativno visokih razina u sedamdesetim godinama.
2. Why is targeted industrial policy bad?
2. Zašto je ciljana industrijska politika loša?
State failure is blamed for many policy errors, this is especially true for industrial policies.
Državni neuspjesi u velikoj se mjeri okrivljuju za propast mnogih državnih ekonomskih politika, a posebno ciljane industrijske politike.
For this reason it is necessary to carefully survey state failure and to draw attention to the dangers of excessive state intervention.
Zato ih valja posebno izložiti kako bi se sagledale sve opasnosti prevelikog miješanja države u tržišno poslovanje gospodarstva.
It must be remembered that sectors receive economic help through the system of political patronage, i.e. because various policy actors (politicians and civil servants) have personal business interests.
Treba imati na umu da se državna pomoć u raznim oblicima dodjeljuje pojedinim granama u okviru političkog procesa u kojem različiti sudionici, političari i administrativno osoblje imaju svoje vlastite interese.
Thus when taking decisions they are not neutral and behave in a manner which reflects the preferences and limitations they face.
U tom procesu odlučivanja i provođenja mjera industrijske politike oni nisu neutralni, već se ponašaju u skladu sa svojim vlastitim preferencijama i ograničenjima s kojima su suočeni.
Politicians have a short time horizon and are biased towards decisions which give results within their mandate.
Zato političari teže da mjere koje poduzimaju poluče rezultate već za trajanja njihovog mandata.
Since industrial policy is by nature a long term policy, restructuring is frequently postponed or reduced to hastily assembled short term measures.
Kako je industrijska politika u svojoj biti dugoročna politika, to se upuštanje u borbu s restrukturiranjem obično odgađa ili se donose brzoplete, kratkoročne mjere.
The state's reaction to markets and market changes is slower than the markets themselves, furthermore the state is slow to adapt policies to changing conditions.
Država mnogo sporije reagira na promjene tržišnih okolnosti od tržišta i ne prilagođava dovoljno brzo mjere novim okolnostima.
In addition the state is inert and susceptible to paper pushing where documents are passed from one bureaucratic table to another without any action being taken.
Osim što je spora, država je i lijena, pa se pojedini dokumenti sele sa jednog na drugi činovnički stol, bez da je na njima išta urađeno.
Controls are difficult to organize because parliament gets relevant facts with a time lag so that it takes its decisions with imperfect information.
Kontrola donesenih mjera je teško provediva jer parlament nepravovremeno dobiva potrebne informacije (imperfect information) na temelju kojih bi mogao prilagoditi svoje odlučivanje.
Narrow interest groups can dominate state intervention and tailor it to there own agenda.
Državom može dominirati uska interesna grupa koja državnu intervenciju prilagođava svojim interesima.
Once the state awards such a privilege to an interest group it is difficult to take it away.
Kada država jednom dodijeli privilegiju takvoj interesnoj grupi teško ju može ukinuti.
The interest group "captures" the intervention and is not willing to relinquish control.
Interesna grupa kao da se je "uhvatila" državne intervencije i ne želi ju pustiti (capture hypothesis).
As a result powerful interest groups can divert state intervention towards their personal advancement and away from the social interest.
Tako se može dogoditi da moćna interesna grupa državnu intervenciju usmjerava u prema svojem vlastitom probitku, a ne u cilju povećanja društvenog blagostanja.
State interventionism can provide an incentives to firms to redirect part of their profits into rent seeking activities, e.g. into lobbying or pay-offs for civil servants.
Državna intervencija može potaknuti mnoga poduzeća da dio svojeg profita ulože u lobiranje ili pak u potkupljivanje državnih službenika kako bi i ona dobila određeni oblik državne zaštite (rent seeking activitiy).
Business results are then not market determined but a result of negotiating terms with the state.
U uvjetima lobiranja rezultat poslovanja više se ne utvrđuje samo na tržištu, već njegova konačna visina ovisi o ishodu pogodbe s državom.
Asymmetric information is crucial in the process of distributing aid and controlling policy implementation.
Asimetrične informacije (asymetric information) od ključne su važnosti pri dodjeli pomoći i pri nadgledanju njezine provedbe.
Asymmetric information leads to the principal-agent problem.
Asimetrične informacije dovode do problema principal-agent.
The agent in this case is the firm and potential aid recipient while the state is the principal.
Agent je u ovom slučaju poduzeće-potencijalni primalac pomoći, a principal je država.
The principal is the politician or civil servant who either does not have the necessary information or lacks the motivation to delve deeper into the information provided by the agent.
Principal, tj. političar ili državni službenik, ili nema dovoljno informacija ili nije motiviran da istraži brojke ponuđene od strane agenta.
The effect of state failure is that state intervention leads to a less efficient economy.
Ekonomski je dakako najvažnije da svojim interveniranjem država umanjuje ukupnu ekonomsku učinkovitost.
By deforming relative prices in a way that prices do not reflect scarcities it influences the flow of resources and leads to their less efficient distribution.
Naime, iskrivljujući relativne cijene resursi sele iz grane u granu prema tim iskrivljenim znakovima relativne rijetkosti, te njihova upotreba nije učinkovita.
South Korea is one of the few economies which managed to combine a high rate of state intervention with a low level of price deformations and high rates of growth.
Južnokorejska država jedna je od rijetkih koja je uspjela uz jaku državnu intervenciju ostvariti nisku iskrivljenost cijena i ujedno zavidno visku stopu rasta svojeg gospodarstva.
Empirical research should contribute to greater understanding of the costs and benefits of state intervention.
Empirijska analiza bi trebala pomoći u jasnom razlučivanju koristi i troškova državne intervencije.
This is due to the low transparency of most subsidies while their wide economic ranging effects make it difficult to collect all the relevant data required for a comprehensive analysis.
Naime zbog niske transparentnosti niza subvencija, te zbog rasprostiranja njihovih učinaka po cijelom gospodarstvu, teško je prikupiti valjane podatke za izradu sveobuhvatne analize.
In spite of this some research results require reporting.
No ipak vrijedno je pokazati rezultate nekoliko radova.
In Western Germany state aid was almost exclusively awarded to sunset industries.
U Zapadnoj Njemačkoj, industrije izabrane za državnu pomoć bile su gotovo isključivo opadajuće industrije.
This aid, however, did not lead to their comeback.
No ta pomoć nije dovela do njihovog oživljavanja.
The most successful sectors (with regard to export potential) were those which did not receive any aid.
Dapače, najuspješnije su bile one industrije (barem u smislu izvoznih uspjeha) koje nisu bile korisnici državne pomoći.
The failures inherent in helping sunset industries is part of the results derived from research conducted in Australia by the Center for International Economics.
Na promašenost pomaganja opadajućih industrija u Njemačkoj ukazuje i istraživanje Centre for International Economics of Australia.
In Japan the MITI technocrats were not more successful in picking winners.
Niti japanski tehnokrate u MITI-ju nisu znali izabrati industrije pobjednike.
The intricate network of aid offered by MITI ended up in slow growth sectors.
Tako se razrađena mreža pomoći koju je pružao MITI slijevala u spororastuće grane.
Like in Germany the Japanese "wise" technocrats chose and aided failing industries.
Slično kao i u Njemačkoj, "mudri" japanski tehnokrate izabirali su i potpomagali gubitnike.
The most recent research results seems to indicate that targeted industrial policy did not contribute to high Japanese growth rates.
Točno je da je ukupna japanska privreda godinama uspješno rasla, no prema najnovijim istraživanjima čini se da je ciljana industrijska politika ipak prigušivala taj rast.
Long term industrial policy could have, perhaps, even further raised growth rates.
Drugačija industrijska politika mogla je možda taj rast još i ubrzati.
Numerous studies attempt to find a justification for state aid to chosen sectors.
Mnoge su studije učinjene kako bi se izučilo da li državno pomaganje pojedinim granama ima svoje opravdanje.
Baldwin and Krugman in 1987 studied the costs and benefits of state aid, especially that of Germany and France, to the Airbus project.
Tako su Baldwin i Krugman 1987. godine proučavali troškove i koristi od subvencija koje su europske vlade, posebno Njemačka i Francuska uložile u projekt Airbus.
State support enabled Airbus to compete with Boeing in the market for wide bodied jets.
Državna je podrška omogućila Airbusu da konkurira Boeingu u proizvodnji širokotrupnih aviona.
Even though this would minimize costs it would also earn Boeing monopoly rents.
Iako bi takav ishod značio minimalizaciju troškova, on bi isto tako omogućavao Boeingu da ubire značajnu monopolsku rentu.
Under such conditions Airbus's market entry, even with subsidies, possibly transferred part of this rent to Europe thereby increasing Europe's welfare.
U takvim uvjetima moguće je da ulazak Airbusa na tržište, pa makar i subvencionirani, transferira dio te rente od Boeinga na europsko tržište i dovodi do poboljšanja europskog blagostanja.
The authors conclude that such a policy was not successful even from the European point of view.
Istraživanje završava zaključkom kako takva politika nije bila uspješna niti sa europskog stajališta.
They calculated that even with a zero discount rate the present value of the Airbus project is negative.
Autori procjenjuju da Airbus ima negativnu diskontiranu neto sadašnju vrijednost i to čak i uz nultu diskontnu stopu.
America is also a looser because Boeing's loses following Airbus's entry are larger than the benefits of US passengers resulting from fare reductions (which in turn resulted from greater competition and lower prices for planes).
Što se tiče Amerike, i ona je gubitnik, jer su gubici Boeinga koji su nastali ulaskom Airbusa na tržište mnogo veći od dobitaka koje su imali američki avionski putnici od smanjenja cijena karata (zbog povećane konkurencije i niže cijene aviona).
In their 1988 study Soltewedel et al. analyze shipbuilding subsidies in the European Union.
U svojoj studiji Soltwedel i ostali su 1988. godine proučavali subvencioniranje brodogradnje u Europskoj uniji.
These subsidies were very high: France and Italy subsidized up to 50% of production costs, Denmark, the Netherlands and Great Britain up to 30% and Belgium and Germany around 20%.
Subvencioniranje brodogradnje bilo je zaista visoko: Francuska i Italija su subvencionirale do 50 posto proizvodnih troškova, Danska, Nizozemska i Velika Britanija oko 30 posto, Belgija i Njemačka oko 20 posto.
In recent years shipbuilding subsidies have been falling in the European Union.
No subvencioniranje brodogradnje u Europskoj uniji posljednjih godina ipak snažno opada.
The aid to sunset industries depends on the cause of their decline.
Pomoć granama u problemima ovisi o uzrocima njihovog zaostajanja.
The lag can be a result of unfavorable market conditions and thus temporary or a consequence of loosing comparative advantages and hence permanent.
Zaostajanje može biti privremeno (uzrokovano trenutačno nepovoljnom potražnjom) ili pak trajno kao rezultat konačnog gubljenja komparativnih prednosti.
State aid can be justified in the case of temporary lags by the need to provide respite, bridge the slack demand period and maintain production and employment levels during the brief downturn.
Kod kratkoročnog zaostajanja državna se pomoć može opravdati davanjem vremena za predah u kojem će se premostiti trenutačne poteškoće i zadržati razina zaposlenosti i proizvodnje.
The strategy can be further defended by the fact that when the cycle picks up further state aid will not be necessary.
Ova se strategija može možda braniti, jer jednom kad se ciklus preokrene nabolje pomoć više neće biti potrebna.