natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This investigation is of special interest for our empirical assessment of welfare in transition countries, including Croatia, since it uses the database and the dependent variable we have chosen for our own empirical analysis (as explained in more detail below).
Ovaj je rad posebno važan za empirijsku procjenu blagostanja u tranzicijskim zemljama, uključujući Hrvatsku, jer se koristi istom bazom podataka i zavisnom varijablom kojom ćemo se koristiti u ovom istraživanju (kako je detaljnije objašnjeno u daljnjem tekstu).
When subjective economic well-being is regressed against a common set of socio-demographic variables, the findings are similar to those in regressions that use life-satisfaction as the dependent variable.
Kada subjektivno ekonomsko zadovoljstvo služi kao zavisna varijabla, nasuprot nizu sociodemografskih varijabli, rezultati su slični onima koji se dobiju kada kao zavisna varijabla služi zadovoljstvo životom općenito.
All these variables are found to be significant at conventional levels, and of expected signs.
kao i onih koje se odnose na gospodarstvo u cjelini, utemeljen na pojedinčevoj procjeni njegove razine zadovoljstva.
wide variables on self-reported satisfaction.
(četvrti val World Values Survey).
An unexpected finding is that inflation seems to influence life-satisfaction positively.
Neočekivan je rezultat da inflacija pozitivno utječe na zadovoljstvo životom.
GDP per capita also has a positive impact, whereas the Gini coefficient exerts a negative impact.
BDP po stanovniku također ima pozitivan utjecaj, a Ginijev koeficijent negativan.
The unemployment variable is not statistically significant.
Nezaposlenost nije bila statistički signifikantna.
Sanfey and Teksoz, however, stress that the size and statistical significance of the results depends on the specification used (not all of the macro variables are included in the regression at the same time, but rather different combinations are tested).
Sanfey i Teksoz naglašavaju da veličina i statistička signifikantnost rezultata ovise o korištenoj specifikaciji (nisu sve makrovarijable uključene u regresiju istodobno nego su ispitane različite kombinacije).
Hence, the conclusions drawn about the significance of certain macro variables differ depending on the variables included in the model.
Dakle, zaključci o signifikantnosti pojedinih makrovarijabli razlikuju se ovisno o tome koje su varijable uključene u model.
Since we are especially interested in assessing the relative importance of macroeco
Kako nas je posebno zanimala ocjena relativne važnosti makroekonomskih varijabli
nomic variables for well-being, we next present two papers that explicitly compare the importance of inflation and unemployment in their influence on happiness.
za zadovoljstvo, u daljnjem tekstu predstavljena su dva rada koja eksplicitno uspoređuju važnost inflacije i nezaposlenosti u njihovu utjecaju na sreću.
Di Tella, MacCulloch and Oswald (2001) find that, in twelve European countries
Di Tella, MacCulloch i Oswald (2001) nalaze da su, u dvanaest europskih zemalja
over the period 1975 to 1991, people would trade-off a 1 percentage point increase in the unemployment rate for a 1.7 percentage point decrease in the inflation rate.
od 1975. do 1991. ljudi bili voljni prihvatiti (trade-off) porast nezaposlenosti za 1 postotni bod u zamjenu za smanjenje inflacije za 1,7 postotnih bodova.
They then calculate the mean residual for each country and each year and use this as the dependent variable in the second step.
Zatim izračunavaju srednju vrijednost reziduala za svaku zemlju i svaku godinu posebno, te dobivenu vrijednost uzimaju kao zavisnu varijablu u drugom koraku.
The explanatory variables in the second step are inflation and unemployment.
Nezavisne su varijable u drugom koraku inflacija i nezaposlenost.
Their finding is that, unlike the “misery index” that attaches equal weight to both inflation and unemployment, the coefficient on inflation is smaller; hence unemployment is more important, given the prevailing unemployment and inflation rates.
Njihovi rezultati pokazuju da je, za razliku od misery indeksa, koji pridjeljuje jednaku važnost inflaciji i nezaposlenosti, koeficijent koji se odnosi na inflaciju manji, što znači da je, pri danim stopama nezaposlenosti i inflacije, nezaposlenost važnija od inflacije.
Wolfers (2003) investigates the link between happiness and business cycle variati
Wolfers (2003) istražuje poveznicu između sreće i varijacija nezaposlenosti i inflacije
ons in unemployment and inflation.
koje se pojavljuju u poslovnim ciklusima.
He uses the Eurobarometer survey for 16 countries in the years 1973-1998.
Koristi se anketom Eurobarometer za 16 zemalja u razdoblju 1973-1998.
He uses different dependent variables and regresses them on annual measures of inflation and unemployment.
Uzima različite zavisne varijable i regresira ih na godišnju stopu inflacije i nezaposlenosti.
The dependent variables he uses are: the average levels of happiness in each country-year; the proportion of the population in a country-year who reported being “very satisfied”; the value of an estimated happiness index derived from an ordered probit regression of satisfaction on a full set of interacted country and year fixed effects and, finally, ordered probit regression analysing individual-level data on reported satisfaction.
Zavisne su mu varijable prosječna razina sreće u svakoj zemlji/ godini, udio populacije u zemlji/godini koja se izjašnjava kao “vrlo zadovoljni”, vrijednost procijenjenog indeksa sreće dobivenoga iz ordered probit regresije (uz primjenu niza interakcijskih fiksnih efekata zemlja/godina) te, naposljetku, ordered probit regresija, kojom analizira pojedinačne podatke o zadovoljstvu.
In each case both inflation and unemployment exert a significant negative impact on the dependent variable.
U svakom od navedenih primjera inflacija i nezaposlenost signifikantno i negativno utječu na zavisnu varijablu.
L. Malešević Perović: Subjective Economic Well-being in Transition Countries: Investigating the Relative
Mikroekonomske varijable uobičajeno uključene u jednadžbe sreće relativno su dobro
As noted by Frey and Stutzer (2002a), these variables have proved to be the main determinants of citizens' satisfaction with the government in election and popularity functions.
Stutzer (2002a), te su se varijable pokazale glavnim determinantama zadovoljstva građana vladom u izbornim anketama i ispitivanjima popularnosti.
They are, furthermore, particularly interesting to study since they can be influenced by economic policy.
One su osobito zanimljive za proučavanje jer se na njih može utjecati ekonomskom politikom.
well-being, the variable most commonly used is the unemployment rate in the country of interest.
nog zadovoljstva najčešće korištena varijabla jest nezaposlenost u određenoj (promatranoj) državi.
It affects both the employed and the unemployed.
Ona utječe na obje skupine: na zaposlene i na nezaposlene.
As noted by Frey and Stutzer (2002), unemployment can affect the happiness of the employed because they may feel bad about the unfortunate fate of those unemployed, may fear that they themselves will become unemployed, or may dislike the increase in their unemployment contributions and taxes.
Kako primjećuju Frey i Stutzer (2002), nezaposlenost se odražava na sreću zaposlenih, jer se oni mogu osjećati loše zbog nesretne sudbine nezaposlenih, mogu se bojati da će i sami postati nezaposleni ili ne prihvaćaju porast doprinosa i poreza koje plaćaju za nezaposlene.
Increased taxes directly lower the well-being of tax-payers, i.e. those employed.
Porast poreza izravno smanjuje blagostanje poreznih obveznika, zaposlenika.
The employed take into consideration labour market conditions when assessing their chances of becoming unemployed.
Zaposleni uzimaju u obzir uvjete na tržištu rada procjenjujući mogućnost gubitka svog zaposlenja.
Green et al. (2000) find that the fear of unemployment is not confined to a small proportion of the population, but that it exists among a considerable number of different workers working in different industries.
Green et al. (2000) drže kako strah od nezaposlenosti nije ograničen samo na mali dio populacije, nego postoji u zamjetnog broja različitih ljudi koji rade u različitim industrijama.
We theorise that the satisfaction of individuals that have insecure jobs might be reduced because of the fear of potentially losing their job.
Stoga uvodimo (teorijsku) pretpostavku kako je zadovoljstvo pojedinaca koji imaju nesiguran posao umanjeno strahom od potencijalnoga gubitka posla.
In other words the unemployment rate affects their average level of happiness indirectly; through increasing this fear.
Drugim riječima, stopa nezaposlenosti utječe na prosječnu razinu sreće neizravno - povećavanjem tog strahovanja.
The main fear of the unemployed, on the other hand, is that of not becoming em
Nemogućnost pronalaska zaposlenja osnovni je razlog straha nezaposlenih.
Winkelmann and Winkelmann (1998) note that the non-pecuniary effect of unemployment is much larger that the effect that stems from the associated loss of current income.
mann i Winkelmann (1998) primjećuju kako je nenovčani utjecaj nezaposlenosti mnogo veći od utjecaja koji proizlazi iz odgovarajućega gubitka tekućeg dohotka.
Paul (2001) observes that unemployment, besides reducing income, also degrades human skills and causes social isolation.
Paul (2001) opaža kako nezaposlenost, osim što smanjuje dohodak, degradira i ljudske vještine i uzrokuje društvenu izolaciju.
All this, as a result, reduces welfare.
Sve to rezultira smanjenjem blagostanja.
Therefore, we can justifiably assume that unemployment impacts both on the unemployed and the employed.
Prema tome, možemo opravdano pretpostaviti da nezaposlenost utječe na obje skupine: zaposlene i nezaposlene.
It should be stressed, however, that the official registered unemployment rates in tran
Valja naglasiti kako službene stope nezaposlenosti u tranzicijskim zemljama zbog ve
sition countries overestimate the true unemployment due to the large and omnipresent unofficial economy.
like i sveprisutne sive ekonomije precjenjuju stvarnu nezaposlenost.
Furthermore, given the low employment rate, high non-participation and high long-term unemployment in transition countries, the unemployment rate may not be the best proxy for the probability of becoming unemployed or finding employment.
S obzirom na niske stope zaposlenosti u tim zemljama i visoku dugotrajnu nezaposlenost, stopa nezaposlenosti nije najbolja mjera (proxy) za procjenu vjerojatnosti gubitka ili pronalaska zaposlenja.
For transition countries, however, this is not feasible, since unemployment flows data were collected only in 1996 and 1997 (as part of the Labour Force Survey).
To, pak, nije izvedivo za zemlje u tranziciji jer su podaci o tokovima zapošljavanja službeno evidentirani samo za 1996. i 1997. godinu (kao dio ankete o radnoj snazi).
Among non-economists in all countries the largest concern with inflation refers to the fact that it lowers people's standard of living.
Među neekonomistima u svim zemljama najveću zabrinutost izaziva veza inflacije i pada životnog standarda.
Other perceived costs are connected with issues of exploitation, political instability, loss of morale, and damage to national prestige.
Ostale posljedice koje neekonomisti uočavaju vezane su za pitanja iskorištavanja, političke nestabilnosti, gubitka morala i štetnog djelovanja na nacionalni prestiž.
Striking differences in opinion were found between economists and noneconomists.
Zamjetne su razlike u razmišljanju između ekonomista i neekonomista.
Therefore it is crucial that we include inflation as one of the macroeconomic determinants of happiness, since it plays an important role in the public's view.
Bitno je uključiti inflaciju kao jednu od makroekonomskih determinanti sreće, jer ona ima važnu ulogu u javnosti.
In people's perception, the impact of inflation may not be the same at all inflation
Razložno je očekivati da ljudi ne percipiraju inflaciju na isti način pri svakoj razini
As inflation increases and exceeds some psychological threshold, people may not only start taking it into account more in everyday decisions, but might even unduly exaggerate the effect of inflation because of their fear of hyperinflation.
Kako inflacija raste i prelazi neki psihološki prag, ljudi mogu ne samo uzimati inflaciju u obzir pri donošenju svakodnevnih odluka, nego čak zbog straha od hiperinflacije i nepotrebno precjenjivati njezin negativni utjecaj.
This is true especially for people in transition countries who have had previous negative experience with high inflation rates.
To se osobito odnosi na ljude u tranzicijskim zemljama koji su relativno nedavno imali negativno iskustvo s visokom inflacijom.
Thus, we might argue that it is fear of hyperinflation and not aversion to stable inflation that matters for happiness.
Dakle, možemo tvrditi da je zapravo strah od hiperinflacije, a ne averzija prema stabilnoj inflaciji ono što je važno za sreću.
It seems likely then that inflation would play a more important role in the analyses of those countries that have experienced a period of hyperinflation.
Čini se vjerojatnim kako će inflacija imati važniju ulogu u analizi zemalja koje su iskusile razdoblje hiperinflacije.
It is this level that illustrates inflation's effect on well-being most profoundly, because of its psychological effect.
To je ona razina koja zbog svog psihološkog djelovanja najbolje ilustrira utjecaj inflacije na blagostanje.
Most economists normally assume that higher real GDP increases happiness.
Većina ekonomista obično pretpostavlja da viši realni BDP povećava sreću.
pact of GDP on happiness is usually observed between countries, over time and between individuals within the same country.
BDP-a na sreću obično se proučava u različitim državama, tijekom vremena, te među pojedincima unutar iste države.
People in rich countries are usually found to be happier than people in poor countries.
Očekivani je rezultat da su ljudi u bogatijim državama sretniji od onih u siromašnijima.
However, it should be emphasised that, although the literature has established that happiness rises with GDP for low-income countries, there is much less consensus on whether there is a point beyond which additional increases in GDP per capita are associated with no change in aggregate happiness.
Treba naglasiti da je, iako je u literaturi već ustanovljeno da sreća u zemljama s niskim dohotkom raste proporcionalno s BDP-om, mnogo manje suglasja o pitanju postojanja točke nakon koje dodatni porast BDP-a po stanovniku ne uzrokuje promjenu ukupne sreće.
In addition, the positive correlation between GDP and happiness across countries might not all be due to an increased income.
Nadalje, pozitivna korelacija između BDP-a i sreće u pojedinim zemljama ne mora se nužno pripisati samo većem dohotku.
There are other factors such as democracy, human rights, health and distributional equity that may make happiness increase with income.
Postoje i drugi činitelji kao što su demokracija, ljudska prava, zdravlje i ravnopravnost, koji čine da sreća raste s dohotkom.
If we observe the relationship between happiness and GDP over time, as in Easterlin's (1974) seminal paper, GDP does not seem to influence happiness.
Ako promatramo odnos BDP-a i sreće tijekom vremena, kao u Easterlinovu (1974) utjecajnom djelu, BDP, čini se, ne utječe na sreću.
What is found to matter the most from an individual's perspective is his/her relative income position.
To je ujedno i razlog zašto se dohodovni kvartil obično uvrštava kao mikrovarijabla u jednadžbe sreće, i to kao mjerilo relativnog dohotka.
This is the reason income quartile is typically included as a micro variable in happiness equations - as a measure of relative income.
Prvo, da bi se uzelo u obzir nečiji relativni dohodovni položaj, valja uključiti dohodovni kvartil određenog pojedinca.
Here our strategy is to include (in turn) GDP growth and GDP per capita.
Strategija ovog istraživanja jest naizmjenično uključivanje stope rasta BDP-a i BDP-a po stanovniku.
The impact of GDP growth on happiness is consistent with adaptation theories according to which the benefits of real income diminish over time (see above).
Utjecaj rasta BDP-a je konzistentan s teorijama adaptacije, prema kojima koristi realnog dohotka s vremenom nestaju (vidjeti u prethodnom tekstu).
Additionally, in some specifications we will include GDP per capita instead of GDP growth.
U nekim specifikacijama uključen je BDP po stanovniku umjesto rasta BDP-a.
Since we will already be controlling for the quartile to which the respondent's family belongs, the coefficient on GDP per capita will reflect the effect of an absolute increase in national income on individual well-being, while keeping constant the relative position of the respondent.
Kako će dohodovni kvartil kojemu ispitanik pripada već biti uključen, čime se njegov relativni položaj drži konstantnim, koeficijent koji se odnosi na BDP po stanovniku odražavat će utjecaj apsolutnog porasta nacionalnog dohotka na blagostanje pojedinca.
5 Empirical analysis of the relative importance of macroeconomic variables
5. Empirijska analiza relativne važnosti makroekonomskih varijabli
We decided to use this database since the surveys in transition countries were conducted more often than in the usually used database for this sort of analysis - the World Values Survey.
Odabrana je upravo ta baza podataka jer su ankete (za tranzicijske zemlje) koje ona sadržava provedene češće nego u uobičajeno korištenoj bazi podataka za takve analize - the World Values Survey.
This means that we can observe the impact of macro variables on happiness in more years.
Tako je bilo moguće promatrati utjecaj makroekonomskih varijabli na sreću u većem broju godina.
Furthermore, this database includes the early transition period, which has rarely been investigated, and which allows us to analyse the impact of inflation on happiness in hyperinflationary periods as well.
Nadalje, ta baza sadržava i rijetko analizirano razdoblje rane tranzicije, što je omogućilo analizu utjecaja inflacije na sreću i u razdoblju hiperinflacije.
We will be using only four surveys (1991, 1992, 1994 and 1998), however, since the 1996 survey does not have data on income quartiles, and this is an important micro variable in our model.
U ovoj su analizi korištene ankete iz samo četiri godine (1991, 1992, 1994. i 1998) jer ona iz 1996. ne sadržava podatke o dohodovnom kvartilu, što je važna mikrovarijabla.
Before proceeding, a further caveat regarding the data is needed.
Potrebno je navesti još nekoliko napomena vezanih za podatke.
Namely, the question about life-satisfaction4 was asked only in 1991.
Pitanje o zadovoljstvu životom4 postavljeno je ispitanicima samo 1991. godine.
For example, as observed by Hayo and Seifert, economic effects may be overshadowed by non-economic effects.
Razlog tomu je, kako primjećuju i Hayo i Seifert, činjenica da neekonomski utjecaji mogu zasjeniti ekonomske utjecaje.
Using economic well-being, consequently, reduces the omitted variable bias compared to an analysis of the effect of economic variables on overall happiness.
Ekonomsko zadovoljstvo kao zavisna varijabla smanjuje utjecaj izostavljanja neke varijable (omitted variable bias) u usporedbi s analizom utjecaja ekonomskih varijabli na ukupno zadovoljstvo životom.
The use of “economic happiness” actually makes our analysis easier, since it allows us to concentrate mainly upon economic variables and their impact on economic well-being.
Korištenje “ekonomske sreće” čini ovu analizu lakšom jer omogućuje usredotočenost na ekonomske varijable i njihov utjecaj na ekonomsko zadovoljstvo.
Description of the data sources and data definitions are given in Table 4 in the Appendix.
Opis izvora podataka, kao i definicije pojedinih varijabli, dani su u tablici 4. u prilogu.
We control for country and time fixed effects by including dummies for each country
Fiksni efekti za zemlje i godine (country i time fixed effects) obuhvaćeni su uključi
and each year under investigation (the reference country is Hungary; and the year 1991).
vanjem dummy varijabli za svaku zemlju i svaku godinu iz uzorka (referentna je zemlja Mađarska, a referentna godina 1991).
Country dummies capture various unchanging influences on reported economic well-being within nations, while the year dummies capture any global shocks that are common to all countries in each year.
Dummy varijable za zemlje obuhvaćaju različite nepromjenjive utjecaje na ekonomsko zadovoljstvo unutar pojedinih država, dok dummy varijable za godine obuhvaćaju bilo kakve globalne šokove koji su zajednički svim zemljama u svakoj pojedinoj godini.
The total sample size is approximately 25000.
Ukupna veličina uzorka je otprilike 25.000 opservacija.
However, there are some missing variables.
Postoji problem s određenim nedostajućim varijablama.
Firstly, income quartile is missing for Bulgaria (1992), Croatia (1994) and the Czech Republic (1998), so we exclude these countries in the year when the data are missing but otherwise include all the variables and all the countries.
Nije bilo podataka o dohodovnom kvartilu za Bugarsku (1992), Hrvatsku (1994) i Češku (1998), pa su te zemlje isključene iz uzorka u onoj godini u kojoj nedostaje podatak, ali su uključene u ostalim godinama.
In addition, surveys were not conducted in Croatia in 1991, so we omit Croatia for this year.
Nadalje, ankete nisu provedene u Hrvatskoj 1991, pa je Hrvatska i te godine izostavljena.
This results in 28 [32-3-1]5 macroeconomic observations altogether.
Sve navedeno rezultira s ukupno 28 [32-3-1]5 makroekonomskih opservacija.
Yijt = Intercept + Xijt α + MAKROjt β + εi + λt + µijt
+ Xijt α + MAKROjt β + εi + λt + µijt
unemployment X = employment status ; MACRO = GDP growth
nezaposlenost X = status zaposlenja ; MAKRO = rast BDP-a
(GDP per capita)
BDP po stanovniku
We use both binomial and ordered probit.
U analizi su korištene i binomna i ordered probit metoda.
It might be argued that we should use as much information as possible, hence use ordered probit only.
Može se tvrditi (zaključiti) da bi u takvom slučaju trebalo upotrijebiti što više informacija, dakle, koristiti se samo ordered probitom.
However, we believe that since we are mainly interested in the macroeconomic determinants of economic well-being, the difference between, say, very satisfactory and fairly satisfactory is of no great concern.
Kako je primarni interes u ovom radu pronaći makroekonomske determinante subjektivnoga ekonomskog zadovoljstva, držim da, na primjer, razlika između “vrlo zadovoljavajuće” i “prilično zadovoljavajuće” nije previše važna za ovo istraživanje.
What we want to observe for a start is whether a variable significantly positively or negatively affects well-being.
Ponajprije smo željeli ustanoviti ima li određena varijabla signifikantno pozitivan ili negativan utjecaj na zadovoljstvo.
All in all, in what follows we present the results from both binomial and ordered probit.
U nastavku su prikazani rezultati za obje primijenjene metode, što analizu čini detaljnijom i preciznijom.
We feel that this results in a more thorough investigation as we can observe whether both procedures point towards the same conclusions, i.e. whether macro variables affect in the same way the probability of one reporting to be satisfied in general and “very satisfied”.
Može se uočiti vode li oba načina istim zaključcima, tj. utječu li makroekonomske varijable na isti način na vjerojatnost da će netko odgovoriti kako mu/joj je ekonomska situacija općenito zadovoljavajuća (što uključuje “vrlo zadovoljavajuća” i “prilično zadovoljavajuća”) ili “vrlo zadovoljavajuća”.
Table 1 presents the results on personal characteristics of the respondents as well as
Tablica 1. prikazuje rezultate koji se odnose na osobne karakteristike ispitanika, kao
on the macro variables (inflation, unemployment and GDP growth).
i one koji se odnose na makroekonomske varijable (inflaciju, nezaposlenost i rast BDPa).
Before proceeding, let us first discuss some issues that are important in this sort of analysis.
Važno je komentirati neka pitanja vezana za analizu tog tipa.