natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This suggests a need for reforms, such as the simplification of regulations governing the payment of social insurance contributions.
Stoga su potrebne reforme poput pojednostavljenja propisa vezanih uz plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje.
About the Doing Business project
Projekt Doing business
For this purpose, a number of internationally comparable indicators are calculated, relating to nine regulatory areas (e.g. starting a business, getting credit and paying taxes).
Stoga se izračunava niz međunarodno usporedivih pokazatelja vezano uz devet vrsta propisa (npr. osnivanje poduzeća, uzimanje kredita ili plaćanje poreza).
The Project results provide objective indicators enabling the authorities to make the regulations more efficient and thus facilitate the operation of enterprises.
Rezultati projekta omogućuju vlastima da na temelju objektivnih pokazatelja utvrde kako pojednostavniti propise i olakšati poslovanje poduzeća.
The Doing Business project also includes the calculation of the Paying Taxes indicator that measures the ease of paying taxes for domestic small and medium-sized enterprises on the basis of the: 1. number of payments of all taxes payable by an enterprise; 2. time needed to comply with tax requirements for three major taxes2; and 3. percentage of profits paid out in all types of taxes (total tax rate)3.
U sklopu projekta Doing Business redovito se izračunava i pokazatelj Paying Taxesjednostavnost plaćanja poreza za domaća mala ili srednja poduzeća koji se mjeri na temelju: 1. broja pojedinačnih uplata svih poreza poduzeća, 2. vremena potrebnog za ispunjavanje poreznih obveza za tri najvažnije vrste poreza,2 te 3. udjela svih poreza u ukupnoj dobiti poduzeća (ukupna porezna stopa).3
Maldives were the easiest, and Belarus the most difficult places to pay taxes in 2009.
Godine 2009. najlakše je bilo plaćati poreze na Maldivima, a najteže u Bjelorusiji.
Croatia took the high 42nd position among 183 economies.
Hrvatska je zauzela visoko 42. mjesto od 183 zemlje.
Ahead of Croatia were some countries in the neighbourhood, e.g. Macedonia (33rd position) and Kosovo (41st position), whereas lowerranking economies were for example Bosnia and Herzegovina (127), Serbia (138) and Montenegro (139).
Ispred nas se nalaze zemlje iz okruženja poput: Makedonije (33. mjesto) ili Kosova (41.), a lošije su rangirane npr. Bosna i Hercegovina (127.), Srbija (138.) ili Crna Gora (139.).
The World Bank Group and PricewaterhouseCoopers „Doing Business 2011 - Making a Difference for Entrepreneurs“, 4 November 2010.
World Bank Group and PricewaterhouseCoopers „Doing Business 2011 - Making a Difference for Enterpreneurs“ 4. studeni 2010.
Available from: [http://www.doingbusiness.org/].
Dostupno na: [http://www.doingbusiness.org/].
These include profit tax, VAT or consumption tax and labour taxes (income tax, payroll tax and all kinds of social contributions).
To su: porez na dobit, PDV ili porez na potrošnju i porezi na rad (porez na dohodak, porezi na platnu listu i sve vrste socijalnih doprinosa).
The time needed to comply with all tax requirements includes the time for preparing the data, filling in and submitting the prescribed tax returns and paying taxes.
Vrijeme potrebno za ispunjavanje svih poreznih obveza uključuje vrijeme potrebno za pripremu podatka, ispunjenje i podnošenje svih potrebnih poreznih prijava te plaćanje poreza.
Time to comply (in hours) 3.
Utrošeno vrijeme (sati) 3.
** South-East European countries include Albania, Bosnia and Herzegovina, Macedonia, Montenegro, Kosovo and Serbia.
** U zemlje Jugoistočne Europe spadaju: Albanija, Bosna i Hercegovina, Makedonija, Crna Gora, Kosovo i Srbija.
Croatia ranked higher than the average of most surveyed countries.
Hrvatska je bolje rangirana od prosjeka većine promatranih zemlja.
Only in OECD, small and medium-sized enterprises made less tax payments on average (14.2) than in Croatia (17).
Samo je u zemljama OECD-a malo ili srednje poduzeće trebalo prosječno manje puta platiti porez (14,2 puta) nego u Hrvatskoj (17).
A Croatian small or medium-sized enterprise spent 196 hours (24.5 working days) on complying with all tax requirements for the three major taxes.
U Hrvatskoj je malo ili srednje poduzeće trošilo 196 sati (24,5 radna dana) za ispunjavanje svih poreznih obveza za tri najvažnija poreza.
Consequently, Croatia's performance on this indicator was better than the average of all surveyed country groups (OECD, EU, South-East Europe and all 183 countries).
Prema ovom pokazatelju Hrvatska je bolje pozicionirana od prosjeka svih promatranih skupina zemalja (OECD, EU, Jugoistočna Europa, sve 183 zemlje).
The fact is that the South-East European countries apply lower profit tax and income tax rates (Table 2).
Činjenica je da zemlje Jugoistočne Europe imaju niže stope poreza na dobit i poreza na dohodak (Tablica 2.).
* The social contribution rates are not shown.
* Stope socijalnih doprinosa nisu prikazane.
It is difficult to show them in a simple manner, because they differ radically for particular groups of taxpayers.
Teško ih je jednostavno prikazati jer se jako razlikuju za različite vrste obveznika, a nedostaju i podaci za neke zemlje.
Besides, the data for some countries are not available.
** Brojka označava jednostopni porez na dohodak (engl. flat tax).
** This figure stands for flat income tax.
Izvor: van Boeijen Ostaszewska, O. (ed.).
Obviously, to facilitate the operations of enterprises.
Naravno da olakšaju poslovanje poduzećima.
Despite its high ranking, Croatia failed to implement tax reforms in 2009 to facilitate tax payment, and its rank deteriorated from 39 in 2008 to 42 in 2009.
Iako je Hrvatska visoko pozicionirana, budući da tijekom 2009. nije provodila porezne reforme kojima bi se pojednostavnilo plaćanje poreza, Hrvatska je ustvari pala s 39. mjesta u 2008, na 42. mjesto u 2009.
To avoid further deterioration of its position, Croatia needs to carry out tax system reforms, following the example of the higher-ranking countries.
Stoga su kako Hrvatska i dalje ne bi nazadovala nužne reforme poreznog sustava po uzoru na zemlje s boljim pokazateljima.
Given the problems with the financing of government spending, Croatia can only consider cutting profit tax rate if the Ministry of Finance believes this would considerably reduce the unofficial economy, increase the number of profit taxpayers and boost revenues from this tax (as it did in Korea).
Budući da Hrvatska ima problema s financiranjem državne potrošnje, razmišljati o smanjenju stope poreza na dobit moguće je samo ako Ministarstvo financija zaključi da bi se na taj način značajno smanjila siva ekonomija, povećao broj obveznika poreza na dobit i prihodi od tog poreza (kao što se dogodilo u Koreji).
Dijana has obtained her Master's degree in Finance from the Faculty of Business and Economics Zagreb in 2015.
Magistrirala na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu 2015. godine - smjer Financije.
Branko graduated in 2011 at the Faculty of Economics in Sarajevo and obtained his master's degree in 2015 at the Faculty of Economics in Ljubljana in public sector economics and environmental economics.
Diplomirao je 2011. godine na Ekonomskom fakultetu u Sarajevu, a magistrirao 2015. na Ekonomskom fakultetu u Ljubljani - smjer Ekonomija javnog sektora i ekonomija okoliša.
He will stay at the Institute from 1 November 2015 to 30 April 2016.
U Institutu će boraviti od 1. studenog 2015. do 30. travnja 2016.
As seconded fellow she has been at the Institute since September 2014 and will work there until February 2016 on the project Out of the Shadows: developing capacities and capabilities for tackling undeclared work in Bulgaria, Croatia and FYR Macedonia.
Kao gostujući istraživač u Institutu boravi od rujna 2014. do veljače 2016. na projektu Izlazak iz sjene, razvoj kapaciteta i sposobnosti za suzbijanje neprijavljenog rada u Bugarskoj, Hrvatskoj i Makedoniji .
In her doctoral research she has focused on undeclared work in Slovenia, using social networks/contacts in informal relationships as well as paid and unpaid services.
U sklopu doktorskog rada, posebice se bavi obilježjem neprijavljenog rada u Sloveniji, korištenjem društvenih mreža/kontakata u neformalnim odnosima te plaćenim i neplaćenim uslugama.
He stayed at the Institute from November 2014 to April 2015 and worked on the research Public Participation in government's fiscal policy and budget processes, funded by the Open Society Foundation's Think Tank Young Professional Development Program.
U Institutu je boravio od studenog 2014. do travnja 2015. u sklopu Think Tank Young Professional Development Programa koji financira Open Society Foundation na projektu Participacija javnosti u vladinoj fiskalnoj politici i proračunskim procesima .
MARIJANA BAĐUN, PHD, Institute of Public Finance, Zagreb
MARIJANA BAĐUN, Institut za javne financije, Zagreb
In 2011, The World Bank launched its database on global financial inclusion (Global Findex), providing an insight into how people around the world save, borrow, make payments and manage risks.
Svjetska banka je 2011. po prvi puta objavila bazu podataka globalne financijske uključenosti (Global Findex) koja daje uvid u to kako ljudi diljem svijeta štede, zadužuju se, plaćaju i upravljaju rizikom.
This article refers to only a small portion of the database relating to the purposes of saving and borrowing, and makes a comparison between Croatia and other EU Member States and Croatia's neighbours.
Rad se osvrće samo na mali dio baze podataka koji se odnosi na svrhu štednje i zaduživanja te uspoređuje Hrvatsku sa zemljama EU-a i susjednim zemljama.
The data have been collected in partnership with the Gallup World Poll, with the financial support of the Bill & Melinda Gates Foundation.
Svjetska banka podatke je prikupila u suradnji s organizacijom Gallup i uz financijsku pomoć Zaklade Bill i Melinda Gates.
The database is based on interviews (live or by phone), conducted during 2014 with about 150,000 nationally representative and randomly selected adults (age 15+) in over 140 countries.
Baza se temelji na intervjuima (putem telefona ili uživo) provedenim tijekom 2014. s oko 150.000 osoba (starijih od 15 godina) iz slučajnih, nacionalno reprezentativnih uzoraka u više od 140 zemalja.
As the questions from the questionnaire mainly relate to the “past 12 months”, the data generally represents the situation in 2013.
Budući da se pitanja iz upitnika uglavnom odnose na "prethodnih 12 mjeseci", podaci većinom pokazuju stanje u 2013.
The indicators can be roughly organised into five thematic groups: (1) accounts; (2) payments; (3) saving; (4) borrowing; and (5) financial preparedness for unexpected expenses.
Pokazatelje se može okvirno razvrstati u pet tematskih skupina: 1) računi, 2) plaćanja, 3) štednja, 4) zaduživanje, 5) financijska spremnost na neočekivane rashode.
This article only deals with saving and borrowing.
Ovdje se promatra samo štednju i zaduživanje.
Hence, respondents were asked whether, in the past year, they saved for (1) old age; (2) education; or (3) starting, operating or expanding a business.
Konkretnije, ispitanici su odgovarali jesu li u proteklih godinu dana štedjeli za 1) starost, 2) obrazovanje i 3) pokretanje, poslovanje ili širenje poduzeća.
Globally, almost 25% of respondents report saving for old age, about the same proportion of them for education and 14% for business purposes.
Na svjetskoj razini skoro 25% ispitanika štedi za starost, otprilike toliko i za obrazovanje, te 14% za poslovne svrhe.
However, in high-income OECD economies, as well as East Asia and Pacific countries, about 40% of respondents save for old age, while the average for the rest of the world is 10%.
No, u najbogatijim zemljama OECD-a i u zemljama Istočne Azije i Pacifika oko 40% ispitanika štedi za starost dok je prosjek za ostatak svijeta oko 10%.
Similarly, in East Asia and Pacific countries, as well as Sub-Saharan African countries, about 20% of respondents report saving for business purposes, twice as many as in the rest of the world.
Isto tako, u zemljama istočne Azije i Pacifika te zemljama Subsaharske Afrike oko 20% ispitanika štedi za poslovne svrhe, što je dvostruko više nego u ostatku svijeta.
The purpose of saving in EU Member States.
Svrha štednje u zemljama EU-a.
2 The focus has rather been on underdeveloped, particularly African countries.
2 Naglasak je na nerazvijenim, osobito afričkim zemljama.
Spain was again a leader in saving for starting, operating or expanding a business, followed by Austria.
Španjolska je prva na listi zemalja i kod štednje za pokretanje, poslovanje ili širenje poduzeća, a slijedi je Austrija.
The worst savers for this purpose were Greece and Italy.
Za tu su svrhu najmanje štedjeli u Grčkoj i Italiji.
In the neighbouring countries (Bosnia and Herzegovina, Montenegro and Serbia), savings rates were about half the EU average in all categories, but generally not lower than those in Greece.
Susjedne zemlje (Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Srbija) u svim su kategorijama otprilike dvostruko ispod EU prosjeka, ali uglavnom ne lošije od Grčke.
Globally, 42% of respondents reported having borrowed in the past 12 months (excluding through the use of credit cards).
Na svjetskoj razini 42% ispitanika tvrdi da su - ne uključujući korištenje kreditnih kartica - pozajmili novac u prethodnih 12 mjeseci.
The purposes of borrowing offered in the World Bank's questionnaire were: (1) buying real estate; (2) health or medical purposes; (3) education; and (4) starting, operating or expanding a business.
Kao svrhu zaduživanja Svjetska je banka u svom upitniku ponudila: 1) kupovinu nekretnine, 2) zdravstvene ili medicinske razloge, 3) obrazovanje i 4) pokretanje, poslovanje ili širenje poduzeća.
As in the case of saving, there is much variation in this respect across regions.
Kao i kod štednje, prisutne su znatne razlike između regija.
In the highest-income OECD economies, 26% of respondents reported having an outstanding loan for real estate purchases (less than 10% in developing countries).
U najbogatijim zemljama OECD-a 26% ispitanika ima kredit za nekretninu, dok je u zemljama u razvoju taj udio manji od 10%.
Within the EU, it was followed by Sweden and Spain.
Unutar EU-a slijedile su je Švedska i Španjolska.
The least likely to borrow were respondents from Malta, together with those from Greece, which ranked last on the list.
Najmanje su se zaduživali ispitanici iz Malte, ali je i Grčka pri dnu ljestvice.
Greece and Austria were at the bottom of the list.
Na dnu ljestvice nalaze se Grčka i Austrija.
Table 2 also contains data for the neighbouring countries, showing that Montenegro performed above and Bosnia and Herzegovina and Serbia below the EU average in all categories.
Podaci za susjedne zemlje također se nalaze u tablici 2 i pokazuju da je Crna Gora u svim kategorijama iznad EU prosjeka, a Bosna i Hercegovina te Srbija ispod.
Differences in saving and borrowing behaviour among adults in Croatia.
Razlike između hrvatskih građana u štednji i zaduživanju.
There are, of course, differences within the country as well, depending on the age, gender, education level and income of respondents.
Razlike naravno postoje i unutar zemlje ovisno o dobi, spolu, obrazovanju i dohotku ispitanika.
This article deals only with differences by income in Croatia.
Ovdje su izdvojene samo razlike po dohotku za Hrvatsku.
Higher-income respondents saved more than lower-income persons in all categories, which did not apply in the case of borrowing.
Bogatiji ispitanici štede više od siromašnijih u svim kategorijama štednje, no kod zaduživanja je slika ponešto drugačija.
Lower-income respondents borrowed 3-4 percentage points more for education, health or medical purposes, as well as for starting, operating or expanding a business.
Siromašniji se za oko 3 do 4 postotna boda više zadužuju za obrazovanje, iz medicinskih ili zdravstvenih razloga i za pokretanje, poslovanje ili širenje poduzeća.
When it comes to saving for old age, demographic aging, but also differences across pension schemes, seem to be important factors.
Gledajući EU prosjek, pozitivno je što je skoro dvostruko veći udio građana koji štede nego što se zadužuju.
Bearing in mind the EU average, it is a positive thing that the share of savers is twice as large as the share of borrowers.
Štednja je veća od zaduživanja i za svrhu obrazovanja, kao i za pokretanje, poslovanje i širenje poduzeća.
However, Croatia performs above the EU average in borrowing for all purposes, except for real estate purchases.
Posebno iskače informacija da je više od polovice hrvatskih ispitanika pozajmilo novac, dok je prosjek za EU nešto veći od trećine.
Purpose of saving Old age Education Starting, operating or expanding a business
Obrazovanje Pokretanje, poslovanje ili širenje poduzeća
Note: Respondents could report saving for more than one purpose.
Napomena: Ispitanici su mogli navesti više od jednog razloga štednje.
Source: The Global Findex database 2014.
Izvor: Global Findex baza podataka za 2014.
Purpose of borrowing Education Health or medical purposes
Svrha zaduživanja Obrazovanje Zdravstveni ili medicinski razlozi
Starting, operating or expanding a business
Pokretanje, poslovanje ili širenje poduzeća
Note: Respondents could report borrowing for more than one purpose.
Napomena: Ispitanici su mogli navesti da se zadužuju iz više od jednog razloga.
revenues from VAT to the state budget
prihode od PDV-a u državnom proračunu;
the work of the Tax Administration and expenditure on meeting tax obligations by VAT payers
obavljanje poslova Porezne uprave i troškove ispunjavanje porezne obveze obveznika PDV-a. te
the number of tax payers.
broj poreznih obveznika.
The research was conducted for the first time in 2007 and in 2009 it was up-dated and submitted to the client.
Istraživanje je prvi puta napravljeno 2007. godine, a 2009. je ažurirano i predano naručitelju.
The new data did not alter the conclusion significantly.
Novi podaci nisu bitno promijenili zaključke.
In the process of aligning the VAT system with Directive 2006/112/EC, which is today the foundational document for harmonizing VAT systems in the European Union, Croatia will need to examine the height of the level for entry into the VAT system.
U procesu usklađivanju sustava PDV-a sa Direktivom 2006/112/EC koja je danas temeljni dokument harmonizacije sustava PDV-a u Europskoj uniji, Hrvatska će trebati preispitati visinu praga za ulazak u sustav PDV-a.
The current level of 85,000 kunas, or 11,675 EUR, is higher than the one prescribed by the Directive.
Sadašnji prag u iznosu od 85.000 kn, odnosno oko 11.675 EUR-a viši je od onoga koji je propisan Direktivom.
That is to say, although in principle the level of 5,000 EUR is prescribed, the Directive makes it possible, under certain circumstances, to set a higher level, which may also be seen in some member countries.
Naime, iako je načelno određena visina praga od 5.000 EUR-a Direktiva je omogućila pod određenim uvjetima utvrđivanje i višeg praga što je vidljivo u svim zemljama članicama.
Setting a suitable level requires an analysis of expenditure and benefits stemming from the possible change.
Određivanja odgovarajuće visine praga zahtijeva analizu troškova i koristi koji proizlaze iz mogućih promjena.
The level of the limit in Croatia, in comparison with other countries, is relatively low and it could be suggested that it be raised since a excessively low limit increases the costs of collecting taxes both for the tax administration and the tax payer, and the fiscal effects are not significant.
Visina praga je u Hrvatskoj u usporedbi s drugim zemljama relativno niska te bi se predložilo povećanje s obzirom da prenizak prag povećava troškove ubiranja poreza i za poreznu upravu i za porezne obveznike, a fiskalni učinci nisu znatni.
The challenge of public pension system reforms
Izazov reformi javnih sustava mirovinskog osiguranja
reform will be one of the key challenges for public policy makers, both in advanced and emerging economies.
glavnih izazova za kreatore javnih politika, kako u razvijenim zemljama, tako i u zemljama s tržištima u nastajanju.
According to their projections, the share of public pension expenditure in GDP between 2010 and 2030 will grow by 1 percentage point and between 2010 and 2050 by 2.5 percentage points on average.
Njihove su projekcije da će udio javne potrošnje na javne mirovinske sustave u BDP-u u razdoblju od 2010. do 2030. prosječno porasti za 1, a u razdoblju od 2010. do 2050. za 2,5 postotna boda.
Although the appropriate reform measures depend on country circumstances and preferences, the IMF team gives particular prominence to the numerous advantages of increasing retirement ages.
Odgovarajuće reformske mjere ovise o okolnostima i preferencijama u pojedinim zemljama, no istraživači MMF-a posebice naglašavaju brojne prednosti povećanja dobi umirovljenja.
As many economies will have to undergo fiscal consolidation, and given the already high levels of taxation, the focus will be on expenditure rationalisation, i.e. on public pension spending which accounts for a large share in total public consumption and has been on a constant increase.
Budući da će mnoge zemlje morati provesti fiskalnu konsolidaciju, a razina oporezivanja je već visoka, fokus će biti na racionalizaciji rashoda, odnosno javnoj potrošnji na mirovine koja čini znatan dio ukupne javne potrošnje i koja se stalno povećava.
Consequently, the IMF experts: (a) analyse the causes of public pension spending growth; (b) provide forecasts/projections of public pension spending for the following twenty and forty years; (c) assess the sensitivity of the projections to demographic and macroeconomic factors and the risks of reform reversal; and (d) give recommendations for curbing the growth of expenditures on public pension systems.
Istraživači MMF-a stoga u radu (a) analiziraju uzroke porasta javne potrošnje na mirovine, (b) predviđaju/projiciraju javnu potrošnju na mirovine za idućih dvadeset i četrdeset godina, (c) proučavaju osjetljivost projekcija na demografske i makroekonomske faktore, kao i obustavu reformi i (d) preporučuju kako ublažiti porast javne potrošnje na javne mirovinske sustave.
Although the sample of countries does not include Croatia, this review sets out the main findings of the paper, because it deals with an issue, which is very topical in Croatia as well.
Iako uzorak zemalja ne obuhvaća Hrvatsku, u ovom osvrtu sažimamo glavne rezultate rada jer je riječ o problemu koji je vrlo aktualan i u Hrvatskoj.
Public pension spending
Javna potrošnja na mirovine
Public pension expenditures account for about one fifth of total public expenditures in both advanced and emerging economies.
Javna potrošnja na mirovine čini oko jedne petine ukupne javne potrošnje kako u razvijenim gospodarstvima tako i u zemljama s tržištima u nastajanju.
Advanced economies include: Australia, Austria, Belgium, Canada, Czech Republic, Denmark, Finland, France, Germany, Greece,
Razvijena gospodarstva su: Australija, Austrija, Belgija, Kanada, Češka Republika, Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Grčka,
Iceland, Ireland, Italy, Japan, Korea, Luxembourg, the Netherlands, New Zealand, Norway, Portugal, Slovakia, Slovenia, Spain,
Island, Irska, Italija, Japan, Koreja, Luksemburg, Nizozemska, Novi Zeland, Norveška, Portugal, Slovačka, Slovenija, Španjolska,
Sweden, Switzerland, Great Britain and USA.
Švedska, Švicarska, Velika Britanija i SAD.
Emerging economies include: Argentina, Brazil, Bulgaria, China, Chile, Egypt,
Zemlje s tržištima u nastajanju su: Argentina, Brazil, Bugarska, Kina, Čile, Egipat,
Estonia, Hungary, India, Indonesia, Jordan, Latvia, Lithuania, Malaysia, Mexico, Pakistan, Philippines, Poland, Romania, Russia,
Estonija, Mađarska, Indija, Indonezija, Jordan, Latvija, Litva, Malezija, Meksiko, Pakistan, Filipini, Poljska, Rumunjska, Rusija,
Saudi Arabia, South Africa, Thailand, Turkey and Ukraine.
Saudijska Arabija, Južna Afrika, Tajland, Turska i Ukrajina.
According to the IMF team projections, public pension spending will grow substantially in many advanced and emerging economies.
U zemljama s tržištima u nastajanju porast javne potrošnje uglavnom je posljedica viših stopa zamjene i starenja stanovništva.