natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. Bergh: Explaining the Survival of the Swedish Welfare State: Maintaining Political Support Through Incremental Change
No status quo strategija pokušaja da se očuvaju stare institucije socijalne države u dugom roku može potaknuti političku potporu znatno drugačijem tipu socijalne države.
avg. monthly salary (kNOK)
prosječna mjesečna plaća (NOK)
gross income (kSEK)
bruto dohodak (u tisućama SEK)
no upper limit
bez gornje granice
with upper limit
s gornjom granicom
Source: Statistics Norway.
Izvor: Statistics Norway.
Source: Calculations based on RFV (1995, 1996).
Izvor: izračuni na osnovi RFV-a (1995, 1996).
Assumptions: The replacement rate is 80 percent for all incomes below 7.5 basic amounts (approximately 275 kkr).
Pretpostavke: stopa zamjene iznosi 80% za sve dohotke manje od 7,5 osnovnih iznosa (otprilike 275 kkr).
A. Bergh: Explaining the Survival of the Swedish Welfare State: Maintaining Political Support Through Incremental Change
• Stanovništvo stari, ali je barem nekoliko od produljenih godina zdravih, te su podu
• Private insurance markets are gaining ground in many areas - but politicians can
• Tržišta privatnog osiguranja učvršćuju se na mnogim područjima, no političari mogu
respond with actuarial reforms, decreasing the amount of vertical income redistri
odgovoriti aktuarskim reformama, ublažavanjem vertikalne preraspodjele dohotka
bution and allowing topping up.
i dopuštanjem nadoplate.
• Finally, expensive expectations for publicly financed private consumption such as
• Zaključno, skupa očekivanja javno financirane privatne potrošnje kao što su zdrav
health care, schooling, child care and elderly care is handled by allowing (and so
stvena zaštita, obrazovanje, briga o djeci i starijima održavaju se dopuštanjem kom
metimes even relying on) a mixture of public financing and private efforts in terms
binacije javnog financiranja i privatnih napora u smislu novca i neplaćenog posla,
of both money and unpaid work.
a katkad čak i oslanjanjem na nju.
Historically, the strategy of ensuring that the middle class supports the welfare state fits very well with the strategy used by the social democrats when the welfare state was under construction.
Povijesno, strategija osiguravanja potpore socijalnoj državi od srednje klase dobro se uklapa u strategiju kojom su se koristili socijaldemokrati kada se socijalna država stvarala.
Berman (1998:382) notes that the social democrats at the turn of the century were careful to address not only the proletariat or manual workers but instead addressed “Sweden's working people” or “all progressive citizens in the city and the country”.
Berman (1998:382) ističe kako su socijaldemokrati u preokretu zemlje bili oprezni u usmjeravanju ne samo na proletarijat ili manualne radnike, nego su se orijentirali i na “radni narod Švedske” ili na “sve radne stanovnike u gradu i zemlji”.
In the well-known framework of Esping-Andersen (1990), the Nordic welfare states are described as social democratic.
U poznatom okviru Esping-Andersen (1990) nordijske su socijalne države opisane kao socijaldemokratske.
Other authors have used other labels, such as encompassing, institutional or universal, but as shown in Bergh (2004b), these various labels all refer to roughly the same thing: the welfare state as it looks in the Nordic countries.
Drugi su se autori koristili drukčijim etiketama, kao što su sveobuhvatne, institucionalne ili univerzalne, no kako pokazuje Bergh (2004b), te različite odrednice odnose se na relativno istu stvar: socijalnu državu kao što je ona u nordijskim zemljama.
A consequence of the gradual adaptation described in this paper, is that these welfare states are changing, and becoming more heterogeneous.
Posljedica postupne prilagodbe opisane u ovom radu jest to da se socijalne države mijenjaju i postaju heterogenije.
On the other hand, the ability to change and adapt is also the ability to survive.
Istodobno, sposobnost promjene i prilagodbe postala je sposobnost preživljavanja.
Oppenheim (1997) summarizes the development eloquently:
Oppenheim (1997) daje elokventan sažetak razvoja riječima:
”Finally, universal welfare state services are the cornerstone of the post-World War welfare settlement.
“Konačno, usluge univerzalne socijalne države temelj su socijalnog oporavka nakon Drugoga svjetskog rata.
Universalism remains important.
Univerzalnost ostaje važna.
[…] However, welfare policies have to create unities of interest between the majority and the poor within a context of sharpening inequalities.
[…] Ipak, socijalne politike moraju stvoriti jedinstvo interesa većine i siromašnih u okruženju sve većih nejednakosti.
It would open up the possibility of different contributions for different benefits and the tailoring of services for a variety of needs.
To bi otvorilo mogućnost različitih doprinosa za različite koristi i krojenje usluga za velik broj potreba.
Above all it promotes inclusion over and above strict equality in order to retain broad public support.”
Time se prije svega promiče uključivanje, a ne samo jednakost, s ciljem održavanja široke potpore javnosti.”
As has been shown, the changes made so far seem to have been sufficient to maintain political support for the Swedish welfare state, and represent a good candidate for explaining the persistence of a welfare model many times predicted to collapse.
Kao što je pokazano, promjene koje su nedavno provedene doimaju se dovoljnima za održavanje političke potpore socijalnoj državi u Švedskoj, te su dobar primjer za objašnjavanje postojanosti socijalnog modela kojemu su mnogo puta proricali propast.
Whether similar changes are sufficient also for future challenges only time will tell.
Jesu li slične promjene dovoljne i za buduće izazove, pokazat će vrijeme.
“The Universal Welfare State: Theory and the Case of Sweden.”
“On the redistributive effect of upper benefit limits in Bismarckian social insurance.”
“The nature of human altruism.”
The Three Worlds of Welfare Capitalism.
“Catching up with the economy.”
“The nature of human altruism.”
“The Future of the Welfare State.”
“The New Systems Competition.”
Taylor-Gooby, eds.
Welfare States Under Pressure.
A BRAND NEW CROLEI - DO WE NEED A NEW FORECASTING INDEX?
CROLEI U NOVOME RUHU: TREBA LI NAM NOVI PROGNOSTIČKI INDEKS?
Katarina BAČIĆ, MSc*
mr. sc. Katarina BAČIĆ*
Institute of Economics, Zagreb
Ekonomski institut, Zagreb
Maruška VIZEK, MSc* Institute of Economics, Zagreb
mr. sc. Maruška VIZEK* Ekonomski institut, Zagreb
The aim of this paper is to determine whether the existing leading indicators system
Cilj je rada utvrditi omogućuje li postojeći prognostički sustav i njegov rezultat, pro
The need to evaluate the CROLEI system and the index stems from the modification of the barometric method on which the system and the index are founded on in its application in Croatia.
Potreba da se sustav i indeks vrednuju potječe iz modifikacije barometarske metode na kojoj se sustav i indeks zasnivaju i primjenjuju.
The authors then proceed to adjust more complex measurements i.e. forecasting power evaluation matrix, in order to obtain credible forecasting power estimates.
Slijede prilagodbe složenijih mjera kojima se procjenjuje kvaliteta prognostičkih sustava i njihovih indeksa obuhvaćenih matricom vrednovanja prognostičkih pokazatelja.
Forecasting power is also estimated using two regression models that allow for the forecasting of reference series and yield measurements of forecasting power.
Prognostička se snaga ocjenjuje i dvama regresijskim modelima, koji dodatno omogućuju prognoziranje referentne serije i daju ocjenu prognoze.
The results of both approaches indicate not only that the original CROLEI has by far the greatest forecasting power, but also that it is able to predict the turning points in the economic cycle with the highest probability.
Rezultati mjera prognostičke moći usuglašeno upućuju na to da izvorni CROLEI indeks ima najveću prognostičku snagu te da s najvećom vjerojatnošću navješćuje zaokret u gospodarskoj aktivnosti.
Key words: CROLEI (CROatian Leading Economic Indicators), forecasting indicator, barometric method, signaling method.
Ključne riječi: CROLEI, prognostički pokazatelj, barometarska metoda, signalna metoda.
K. Bačić and M.
K. Bačić i M.
Vizek: A Brand New CROLEI: Do We Need a New Forecasting Index?
Vizek: CROLEI u novome ruhu: treba li nam novi prognostički indeks?
The barometric method is based on the leading indicators approach, the methodological steps of which include building a database and techniques of updating, forecasting, dating and confirming cyclical changes in an economy.
Barometarska se metoda zasniva na pristupu prethodećih pokazatelja, a koraci su u metodi izgradnja baze podataka i tehnika kojima se prate, nadgledaju, najavljuju i potvrđuju cikličke promjene u gospodarstvu.
The movement of Croatian economic activity is approximated by the seasonally adjusted series volume of industrial production, according to the method referred to as the reference series.
Kretanje gospodarske aktivnosti u Hrvatskoj aproksimirano je uz pomoć sezonski prilagođene serije opsega industrijske proizvodnje, koja se u metodi naziva referentom serijom.
The main task of this paper is to construct alternative forecasting indices, using the
Zadatak ovoga rada jest konstruirati alternativne prognostičke indekse na osnovi ba
barometric method but treating the time series from CROLEI database differently (a list of series is provided in appendix 1).
rometarske metode, koristeći se pritom različitim transformacijama vremenskih serija iz CROLEI baze (v. dodatak 1).
Since this methodological step is an innovation in the application of the barometric method in Croatia, we found it necessary to investigate further the implications of its introduction.
Taj metodološki korak želimo ispitati stoga što je primjena Grangerova testa uzročnosti metodološka inovacija u primjeni barometarske metode u Hrvatskoj.
The goal is to establish whether forecasting indices based on time series differently treated and therefore built of different leads will provide a better forecast of economic activity than the existing, original CROLEI index.
Krajnji je cilj ispitivanja sustava utvrditi hoće li prognostički indeksi zasnovani na različitim transformacijama vremenskih serija, i stoga izgrađeni od drukčijih pokazatelja, omogućiti bolju prognozu ekonomske aktivnosti od izvornoga CROLEI indeksa.
The paper consists of three parts.
Rad se sastoji od tri cjeline.
After the introduction, where the adjustment of the
Nakon uvoda, u kojemu se detaljno objašnjava prila
barometric method is explained in detail, comes the empirical part of the paper.
godba u primjeni barometarske metode kao osnovni uzrok propitivanja CROLEI sustava, slijedi empirijski dio rada.
It starts by testing out potential indicators as original series, as seasonally adjusted series, seasonally adjusted and logarithmic series, and seasonally adjusted series in first differences, with the use of the Granger causality test.
On počinje testiranjem potencijalnih pokazatelja kao originalnih serija; desezoniranih serija; desezoniranih i logaritmiranih serija te desezoniranih serija u prvim diferencijama, uz pomoć Grangerova testa uzročnosti.
The outcome of this was lists of different potential indicators, candidates for entering the original CROLEI system and the alternative CROLEI systems.
Rezultat su liste različitih potencijalnih pokazatelja kao potencijalnih elemenata za ulazak u izvorni CROLEI sustav i sustave alternativnih CROLEI indeksa.
We then evaluate the forecasting properties of all potential indicators using the scoring method, which is inherent to the barometric method.
Autori zatim ocjenjuju prognostička obilježja svih potencijalnih pokazatelja iz listi pokazatelja prema metodi ocjenjivanja koja je sastavnica barometarske metode.
Indicator scores are used to choose indicators in alternative forecasting indices.
Na osnovi ocjena pokazatelja odabiru se pokazatelji u alternativnim prognostičkim indeksima.
The first part of the paper ends with the construction of alternative forecasting indices according to the NBER algorithm, and their subsequent plotting.
Prva cjelina rada završava izgradnjom alternativnih prognostičkih indeksa prema NBER algoritmu i prikazom njihova kretanja.
1 Should a well-functioning system be altered?
1. Ima li smisla mijenjati nešto što dobro funkcionira?
Since the methodological revision of the CROLEI system in 2004, entailing the ap
CROLEI se sustav nakon revizije 2004. godine, što je metodološki postupak kojim se
plication of the barometric method to raise forecasting quality, the index has comprised eleven components coming from four sectors of the economy - real, monetary, international and fiscal.
svakih nekoliko godina primjenom barometarske metode nastoji poboljšati kvaliteta prognostičkoga sustava, sastoji od jedanaest komponenti koje potječu iz četiri sektora gospodarstva - realnoga, monetarnoga, međunarodnoga i fiskalnoga.
Component dynamic is used to forecast total economic activity approximated by industrial production up to six months in advance.
Kretanje komponenti predviđa kretanje ukupne gospodarske aktivnosti aproksimirane industrijskom proizvodnjom do šest mjeseci unaprijed.
The need to examine and assess the system does not stem from uncertainty about the
metode, već iz prilagodbe metode načinjene u jednom metodološkom koraku, kada je prvi put primijenjena u Hrvatskoj.
Within the criterion conformity to the business cycle, series are scored according to subcriteria: a) conformity probability, b) extra turning points, c) recent lapses, and d) amplitude.
ciklusom ocjenjuju se: a) vjerojatnost da se pokazatelj slučajno ciklički usuglašeno kreće s poslovnim ciklusom; b) izostanak zaokreta u seriji pokazatelja kada postoji zaokret u poslovnom ciklusu; c) izostanak nedavnih grešaka u usuglašenosti; d) jasnoća cikličkog kretanja serije.
Within the criterion timing, series are scored according to the consistency with which timing comparisons of the same type occur at successive business cycle turning points.
Unutar kriterija konzistentnost u prethođenju ocjenjuje se konzistentnost u vremenu prethođenja/zaostajanja pokazatelja s obzirom na točke zaokreta u poslovnome ciklusu.
In the methodological study in which the system of composite leading indicators is
Autorica i njezin istraživački tim u studiji u kojoj izlažu metodološki okvir za izradu
The modification of the method in its application in Croatia is based on an expand
Vizek: CROLEI u novome ruhu: treba li nam novi prognostički indeks?
tage of using the Granger bi-variate causality test is that it provides several items of relevant information about the relation of the two random variables, X and Y.
Osnovna je prednost upotrebe Grangerova testa uzročnosti to što on daje nekoliko informacija o odnosu dviju slučajnih varijabli, X i Y.
Firstly, the test can be used to determine whether lagged Y Granger causes X, as well as whether at the same time lagged X Granger causes Y.
Prvo, može se utvrditi objašnjava li vremenski-unatrag-pomaknuti Y kretanje X, kao i to objašnjava li istodobno vremenski-unatrag-pomaknuti X kretanje Y.
Secondly, the existence of the relationship can be identified at a certain lag.
Drugo, možemo otkriti na kojem vremenskom pomaku postoji veza.
Thirdly, if modeled as a regression equation, the test will provide a coefficient of determination and the sign of coefficient next to the explanatory variable.
Kao posljednje, ako se test postavi kao regresijska jednadžba, on daje ukupnu ocjenu regresije i predznak koeficijenta uz objašnjavajuću varijablu.
Variables may be expressed with the help of Granger test as:
Izraz Grangerova testa za opisane varijable jest:
where t stands for the period with lags from 0 to 12, and c1, α1 and β1 are parameters to be estimated.
gdje t označuje tijek vremena koje ide od 0 do 12, a c1, α1 i β1 parametri su koje treba ocijeniti.
The choice of lags has to be left to the researcher's judgment and is a widely accepted research rule.
Odabir broja vremenskih pomaka posljedica je subjektivne procjene istraživača i uvriježenoga istraživačkog pravila.
The series of potential indicators used in the CROLEI system during testing with the Granger bi-variate causality test were seasonally adjusted, as was the reference series - seasonally adjusted volume of industrial production.
U CROLEI sustavu pri testiranju Grangerovim testom korištene su desezonirane serije potencijalnih pokazatelja, kao i desezonirana referentna serija, tj. desezonirani opseg industrijske proizvodnje.
Trendcycles of both potential indicators and industrial production were also tested.
Uz pomoć Grangerova testa testirani su i trend-ciklusi potencijalnih pokazatelja i industrijske proizvodnje.
Opting for this approach ensured a large number of potential indicators and provided information about their forecasting quality, as well as a large number of potential series - candidates for the scoring procedure.
Takav je pristup osigurao visok broj potencijalnih pokazatelja i informacija o njihovoj prognostičkoj kvaliteti, kao i visok broj potencijalnih serija - kandidata za postupak ocjenjivanja.
Since this type of testing has not yet been performed it seems useful to perform it at the present time.
Kako se dosad nisu testirali transformirani potencijalni pokazatelji, to kanimo učiniti u ovome radu.
If the results prove to be quite different from the existing results, they may lead to a completely new CROLEI index or indices.
Ako rezultati budu značajno različiti od postojećih, to bi moglo rezultirati sasvim novim CROLEI indeksom.
We will try to determine whether alternative indices would be better than the existing index with the help of complex measures of forecasting power from the literature in the field of economic forecasting.
Hoće li alternativni indeksi biti bolji od postojećega, pokušat ćemo utvrditi uz pomoć složenih mjera prognostičke snage iz literature ekonomske prognostike, koje je za ovu svrhu bilo potrebno prilagoditi.
The figures are used for judgments concerning the sorting of indicators into groups of lagging, coincident and leading indicators or into the group
Na temelju zapažanja svi su potencijalni pokazatelji iz CROLEI baze podataka razvrstani u skupine pratećih, na
These were the deflator calculated from the consumer price index, then the deflator calculated from the producer price index, and then both deflators were used to obtain a new, complex deflator.
Uz to, sastavljeni su deflatori na osnovi tečaja USD i EUR, a zatim su na osnovi njih i valutne strukture robne razmjene izgrađeni kompozitni deflatori robnog uvoza i izvoza.
The reference series - volume of industrial production - is treated in the same manner as the potential indicators.
Pritom treba napomenuti da je referentna serija - opseg industrijske proizvodnje, transformirana na isti način kao i potencijalni pokazatelji.
Criteria for entering the list of potential indicators are the same for three sets of se
Kriteriji za ulazak na listu potencijalnih pokazatelja isti su za sva tri skupa serija i pri
These criteria were: a) p-value below 0.05; b) high level of coefficient of determination (R2); and c) t-statistics above or close to |2,00|.
To su: a) p-vrijednost ispod razine 0,05; b) visoka ocjena regresijske jednadžbe (R2) i c) t-statistika iznad ili blizu |2,00|.
Granger causality testing was carried out for the period January 1995 - April 2004.
Grangerov je test proveden za razdoblje siječanj 1995. - travanj 2004.
a) Seasonally adjusted series - the original CROLEI from revision in 2004
a) Desezonirane serije - postojeći CROLEI prema reviziji iz 2004.
S 48 Registered employed persons in the course of the month S 51 Recipients of unemployment benefit
S 48 Zaposleni s evidencije tijekom mjeseca S 51 Korisnici novčane naknade
S 54 Tourist industry bed-nights, total
S 54 Broj noćenja turista
S 55 Tourist industry bed-nights, foreign
S 55 Broj noćenja stranih turista
S 58 Retail trade, real
S 58 Promet u trgovini na malo, realni
S 76 Export of chemical products
S 76 Izvoz kemijskih proizvoda
S105 Money M1
S105 Novčana masa M1
S106 Money M1a
S106 Novčana masa M1a
S113 Deposit money, bank savings and time deposits in foreign currency
S113 Štedni i oročeni depoziti u poslovnim bankama, devizni
S114 Deposit money, bank savings and time deposits in foreign currency (f/c) - households
S114 Štedni i oročeni depoziti u poslovnim bankama, devizni, stanovništvo
S115 Deposit money, bank savings and time deposits in f/c - enterprises
S115 Štedni i oročeni depoziti u poslovnim bankama, devizni, poduzeća
S123 Deposit money, bank reserves with the CNB in f/c - savings and time deposits
S123 Devizne rezerve poslovnih banaka, oročeni depoziti s otkaznim rokom
S136 Money market interest rates on other credits
S136 Kamatna stopa na tržištu novca, dnevno tržište
S146 Revenues of the government budget from VAT
S146 Porezni prihodi, porez na promet proizvoda i usluga
S157 Expenditures of the government budget, total
S157 Prihodi državnog proračuna, ukupno
S112 Deposit money, banks savings and time deposits in kuna
S112 Štedni i oročeni depoziti u poslovnim bankama, kunski
S164 Expenditures, capital
S164 Rashodi, kapitalni izdaci
S165 The government budget surplus/deficit
S165 Suficit/deficit državnog proračuna
b) Original series
b) Originalne serije
S 02 Industrial production volume index - mining and quarrying
S 02 Indeks fizičkog opsega industrijske proizvodnje - rudarstvo i vađenje
S 33 Industrial production volume index - manufacture of other transport equipment
S 33 Indeks fizičkog opsega industrijske proizvodnje - proizvodnja ostalih prijevoznih sredstava
S 52 Unemployed persons due to enterprises and employers going out of business
S 52 Osobe nezaposlene zbog prestanka rada poduzeća ili poslodavca
S 56 Tourist industry bed-nights, domestic
S 56 Broj noćenja domaćih turista
S 85 Import of food products and live animals
S 85 Uvoz hrane i živih životinja
S 90 Import of chemical products
S 90 Uvoz kemijskih proizvoda
S121 Deposit money, banks reserves with the CNB in f/c, total
S121 Devizne rezerve poslovnih banaka, ukupno
S137 Money market interest rates on overnight credits
S137 Kamatna stopa na tržištu novca
S140 Revenues of the government budget, total
S140 Prihodi državnog proračuna, ukupno
S164 Expenditures, capital c) Series in differences depending on the results of Unit Root Testsa (URT)
S164 Rashodi, kapitalni izdaci c) Serije u diferencijama prema rezultatima testova jediničnih korijenaa
S 05 Industrial production volume index, energy
S 05 Indeks fizičkog opsega industrijske proizvodnje, energija
S 06 Industrial production volume index, intermediate goods
S 06 Indeks fizičkog opsega industrijske proizvodnje, intermedijarni proizvodi, osim energije
S 20 Industrial production volume index, publishing and printing
S 20 Indeks fizičkog opsega industrijske proizvodnje, izdavačka i tiskarska djelatnost
S 24 Industrial production volume index, manufacture of other non-metallic mineral products
S 24 Indeks fizičkog opsega industrijske proizvodnje, proizvodnja ostalih nemetalnih
S 47 Persons seeking employment for the first time according to the end of the month state
S 47 Osobe koje prvi put traže zaposlenje prema stanju krajem mjeseca
S 54 Tourist industry bed nights, total
S 54 Broj noćenja turista, ukupno
S 94r Import of commodities and transactions, n. e.
S 94r Uvoz proizvoda i transakcije, nespomenuti
S122r Deposit money, banks reserves with the CNB in f/c - demand deposits and foreign
S122r Devizne rezerve poslovnih banaka, tekući računi i depoziti po deviznoj štednji
S148r Tax revenue from customs, customs and import duties
S148r Porezni prihod, carine, carinske i uvozne pristojbe
S157r Expenditures of central government, total
S157r Rashodi državnog proračuna, ukupno
S159r Expenditures on gross wages of employees d) Series in logarithms
S159r Rashodi, bruto plaće službenika i namještenika d) Logaritmirane serije
S 03 Industrial production volume index, manufacturing
S 03 Indeks fizičkog opsega industrijske proizvodnje, prerađivačka industrija
S 09 Industrial production volume index, non-durable consumer goods
S 09 Indeks fizičkog opsega industrijske proizvodnje, netrajni proizvodi za široku potrošnju