natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Basically, an exporting domestic company may lose market shares in the export markets which were out of the reach of a foreign competitor before the latter made a market-seeking FDI, possibly because of administrative trade barriers (if, e.g., export markets are in a custom union with host country).
U osnovi, izvozno orijentirano domaæe poduzeæe mo e izgubiti dijelove tr išta na izvoznom tr ištu koje je bilo izvan dosega stranog konkurenta prije nego što je on realizirao svoje ulaganje, npr. zbog administrativnih trgovinskih barijera (ako su npr. izvozna tr išta u carinskoj uniji sa zemljom primateljicom ulaganja).
Even if there were no such barriers and domestic producers were already exposed to foreign competition in the export markets, still inward FDI can negatively influence domestic export performance.
Èak i da nema takvih barijera i da je domaæe poduzeæe otprije bilo izlo eno stranoj konkurenciji na izvoznom tr ištu, strano ulaganje mo e negativno utjecati na izvoz.
It may be enough for an exporting domestic company to lose market share at home as a result of a market-seeking FDI from its competitors.
Mo e biti dovoljno da domaæe poduzeæe izgubi dio domaæeg tr išta kao rezultat tr išno orijentiranog stranog ulaganja.
As a consequence, it may be forced to produce at higher average costs, which may endanger its competitiveness and market share in the export markets as well and further increase the average costs of production.
Zbog toga domaæe poduzeæe mo e biti prisiljeno proizvoditi uz više prosjeène troškove, što mo e ugroziti njegovu konkurentnost i tr išni udio na izvoznom tr ištu, što pak mo e dovesti do daljnjeg porasta prosjeènih troškova proizvodnje.
Another potential danger is the neglect of domestic firms by government policies if governments concentrate attention mostly on multinationals.
Druga potencijalna opasnost jest zanemarivanje domaæih poduzeæa kad je rijeè o mjerama gospodarske politike ako se nositelji politike veæinom koncentriraju na multinacionalne kompanije.
Governmental over-reliance on multinationals in general may cause potential instability of host economies (UNCTAD, 2002; Barry and Bradley, 1997).
Pretjerano oslanjanje gospodarske politike na strana poduzeæa opæenito mo e uzrokovati potencijalnu nestabilnost gospodarstva zemalja primateljica stranih ulaganja (UNCTAD, 2002; Barry i Bradley, 1997).
Further examples in which FDI may reduce a host country's exports can be constructed.
Moguæe je navesti još primjera u kojima strana ulaganja smanjuju izvoz zemlje primateljice.
The results of this line of research will be briefly presented in the next section.
Strani kapital ulazi u neizvozni sektor i poveæava granièni proizvod rada u tom sektoru.
4 Previous empirical findings
4. Prethodni empirijski rezultati
The empirical research on this topic may be divided into studies concentrating on
Empirijska istra ivanja o stranim ulaganjima i izvozu mogu se podijeliti na studije o
the overall, macroeconomic impact of FDI on exports of the host countries and on those either analyzing the direct contribution of foreign affiliates or looking for evidence of spillover effects.
ukupnome, makroekonomskom uèinku stranih ulaganja na izvoz zemlje primateljice i na one u kojima se analizira izravni doprinos stranih poduzeæa eventualnom poveæanju izvoza ili istra uje postojanje efekata prelijevanja.
The latter are the most common, but mostly do not capture the exports of foreign owned companies.
Najviše je posljednjih, koje veæinom ne obuhvaæaju izvoz stranih poduzeæa.
On the other hand, just analyzing the specific investment projects and asking if they are export-oriented (Lipsey, 2002, states that it is generally found that foreign producers are more export-oriented than domestic firms) neglects the possible indirect effects.
Osim toga, analizom samo nekih investicijskih projekata i njihove izvozne orijentiranosti (Lipsey, 2002. ustvrðuje da su strani proizvoðaèi opæenito više izvozno orijentirani nego domaæi) zanemaruju se potencijalni neizravni uèinci.
Sun (2001) looks at the different impact of foreign investment on exports in three regions of China in a period from 1984 to 1997, and thus implicitly takes the specific initial conditions of the individual regions into account.
Sun (2001) analizira razlièite uèinke stranih ulaganja na izvoz triju kineskih regija izmeðu 1984. i 1997. godine i time implicitno uzima u obzir razlièite poèetne uvjete pojedinih regija.
He uses a panel data econometric model and finds that the effects of FDI on export performance vary across the three regions.
On se koristi ekonometrijskim modelom analize panel-podataka i pronalazi razlièite uèinke stranih ulaganja u tri regije.
The impact is positive and the strongest in the coastal region.
Utjecaj je pozitivan i najsna niji u obalnoj regiji.
In the central part of China it is weaker, but still positive and significant, while in the western region it is insignificant.
U središnjem je dijelu Kine slabiji, ali još uvijek pozitivan i signifikantan, dok je u zapadnoj regiji nesignifikantan.
Zhang and Song (2000) address the same research question in China at the provincial level in the period from 1986 to 1997 with a somewhat different empirical specification.
Zhang i Song (2000) provode slièno istra ivanje za Kinu na razini provincija u razdoblju od 1986. do 1997. godine, uz nešto drugaèiju specifikaciju empirijskog modela.
Using the panel data model, they also find that higher levels of FDI are consistent with higher provincial exports.
Koristeæi se modelom panel-analize, oni takoðer ustvrðuju da je viša razina izravnih stranih ulaganja konzistentna s veæim izvozom pojedinih provincija.
It is worth noting that the positive effect of FDI on exports in China has mostly been a direct one.
Treba napomenuti da je pozitivni utjecaj stranih ulaganja na izvoz u Kini uglavnom izravan.
Goldberg and Klein (1999) analyze the impact of FDI from the United States in the manufacturing sectors of individual Latin American countries on the net exports of those and other sectors.
Goldberg i Klein (1999) analiziraju uèinke izravnih stranih ulaganja iz SAD-a u sektore preraðivaèke industrije zemalja Latinske Amerike na neto izvoz tih, ali i drugih sektora.
They basically test if the capital movements and trade in goods are substitutes or complements.
Oni u osnovi utvrðuju jesu li kretanja kapitala i robna razmjena supstituti ili su u komplementarnom odnosu.
Thanks to the detailed data on bilateral capital and trade flows between the U.S. and host countries in Latin America, they are also able to address the inter-sectoral spillovers in a more explicit way.
Zahvaljujuæi detaljnim podacima o bilateralnim kretanjima kapitala i roba izmeðu SAD-a i pojedinih zemalja primateljica stranih ulaganja u Latinskoj Americi, autori takoðer uspijevaju eksplicitno analizirati meðusektorske uèinke prelijevanja.
The results vary across sectors and host countries, reflecting the importance of the specific conditions in individual countries and industries.
Rezultati se razlikuju ovisno o sektorima i zemljama, što oslikava va nost specifiènih uvjeta u pojedinim zemljama i industrijama.
The fact that the results are mixed makes it impossible for the authors to draw a strong and clear conclusion on the substitutability or complementarity of the FDI flows and trade.
Èinjenica da su rezultati raznoliki onemoguæuje izvoðenje jasnih i pouzdanih zakljuèaka o komplementarnosti ili supstitutivnosti tijekova kapitala i trgovine.
Barry and Bradley (1997) concentrate on determining the nature of FDI in Ireland,
Barry i Bradley (1997) fokusiraju se na odreðivanje prirode stranih ulaganja u Irskoj,
analyze the effects of FDI on Irish exports in a more descriptive way, and conclude that there has been a significant direct contribution of foreign producers to the increase in Irish exports because the FDI in Ireland has mostly been export-oriented.
analiziraju njihove uèinke na irski izvoz, i to više na deskriptivan naèin, i zakljuèuju da je postojao signifikantan izravan doprinos stranih proizvoðaèa poveæanju izvoza jer su strana ulaganja u Irskoj uglavnom bila izvozno orijentirana.
too many papers on various types of spillovers and different channels for all of them to
Kad je rijeè o efektima prelijevanja od stranih na domaæa poduzeæa, postoji previše
For this reason this part mostly relies on a presentation of the results of a recent literature review on FDI spillovers by Görg and Greenaway (2003).
Stoga se sljedeæi odlomak najviše oslanja na prezentiranje pregleda rezultata novije literature Görga i Greenwaya (2003).
Out of 40 studies concerned with intra-industry productivity spillover effects from FDI on domestic firms in developed, developing and transition economies, 19 report statistically significant and positive spillovers, 15 studies do not find any significant effects, while 6 papers find some evidence of negative effects.
Od 40 studija koje se bave efektima prelijevanja na produktivnost domaæih poduzeæa u razvijenim, nerazvijenim i tranzicijskim zemljama, njih 19 nalazi statistièki signifikantne i pozitivne efekte prelijevanja, 15 studija ne nalazi nikakve signifikantne uèinke, dok 6 radova pronalazi neke dokaze o postojanju negativnih efekata.
Interestingly, many studies on FDI spillovers in transition countries find some evidence of negative spillovers.
Zanimljivo je da autori mnogih studija o prelijevanjima u tranzicijskim zemljama zakljuèuju kako postoje negativni efekti prelijevanja.
The evidence of positive horizontal, i.e. intra-industry spillovers, is even weaker if one considers some methodological drawbacks such as the potential bias of the cross-section estimates used in many of the reviewed studies.
Dokazi o postojanju pozitivnih horizontalnih (unutar iste industrije) efekata prelijevanja još su slabiji ako se uzmu u obzir neki metodološki nedostaci kao što je potencijalna pristranost u cross-section procjenama koje se koriste u mnogim studijama.
3 Görg and Greenaway (2003) also give some possible explanations for these findings.
3 Görg i Greenaway (2003) nude neka objašnjenja takvih rezultata.
For example, many studies use data with too high a level of aggregation, making the spillover effects much more difficult to detect, which does not mean that they do not exist.
Na primjer, mnoge se studije koriste podacima koji su agregirani na previsokoj razini, zbog èega je mnogo te e detektirati efekte prelijevanja, što ne znaèi da oni ne postoje.
In addition, the spillovers may simply depend on some host country characteristics and on the type of FDI prevailing in these countries, leading to different (mixed) results for (different groups of) different countries.
Nadalje, efekti prelijevanja mogu jednostavno ovisiti o nekim obilje jima zemlje primateljice i vrsti stranih ulaganja koja prevladavaju u toj zemlji, što dovodi do razlièitih rezultata za razlièite zemlje.
The evidence on positive FDI productivity spillovers on forwardly and backward
Dokazi o postojanju pozitivnih efekata prelijevanja na produktivnost unutar drugih,
ly linked industries is somewhat more convincing than for the horizontal effects.
vezanih industrija - sektora kupaca i dobavljaèa, nešto su uvjerljiviji nego za horizontalne efekte.
The same is true for the papers dealing with the export spillovers.
Isto vrijedi za dokaze o postojanju efekata prelijevanja na izvoz.
Three out of five papers included in the survey by Görg and Greenaway (2003) find positive and significant effects of FDI on domestic firms' exporting activity, while the other two fail to establish any significant relationship.
Tri od pet radova koji su ukljuèeni u pregled Görga i Greenwaya (2003) potvrðuju postojanje pozitivnih i signifikantnih efekata prelijevanja na izvoznu aktivnost domaæih poduzeæa, dok se u ostala dva ne navode dokazi o postojanju nekog signifikantnog odnosa.
One of the papers they considered is a well-known study on export spillovers by Aitken, Hanson and Harrison (1997).
Jedan od radova na koji se oni pozivaju jest poznata studija Aitkena, Hansona i Harrisona (1997) o efektima prelijevanja na izvoz.
They use panel data on Mexican manufacturing plants for 1986 and 1989, estimate a probit model, and find evidence that the higher export activities of multinational companies increase the probability that a firm in the same sector is an exporter.
Oni se koriste analizom panel-podataka za meksièku preraðivaèku industriju za 1986. i 1989. godinu, procjenjuju probit model i nalaze dokaze da veæa izvozna aktivnost multinacionalnih poduzeæa poveæava vjerojatnost da je domaæa kompanija u istom sektoru izvoznik.
Moreover, their results suggest negative spillover effects from MNEs to backwardly linked industries.
Štoviše, njihov rezultat upuæuje na postojanje negativnih efekata prelijevanja od multinacionalnih kompanija prema sektoru dobavljaèa.
This result does not mean that FDI does not contribute to Slovenian exports because the method the authors apply does not consider direct effects.
Taj rezultat ne znaèi da strana ulaganja ne pridonose slovenskom izvozu zato što metoda kojom se autori koriste ne uzima u obzir izravne efekte.
Moreover, it also does not consider the possibilities of some spillover channels such as workers' mobility to industries not directly linked to industry with foreign investment whose impact is being tested.
Nadalje, ona ne uzima u obzir ni moguænost nekih kanala prelijevanja kao što je mobilnost zaposlenika prema industrijama koje nisu direktno vezane s industrijom stranih ulaganja èiji se uèinak testira.
They investigate whether the study design affects the results and if there is a tendency in academic journals to publish the papers with statistically significant results.
Oni istra uju utjeèe li dizajn studija na rezultate i postoji li u akademskim èasopisima tendencija objavljivanja radova èiji su rezultati statistièki signifikantni.
They conclude that the choice of empirical method used, and the definitions of the presence of multinationals affect the results, and that there is some evidence for the publication bias.
Zakljuèuju da izbor korištenih empirijskih metoda i definicije prisutnosti multinacionalnih poduzeæa utjeèu na rezultate studija i da postoji odreðena pristranost pri objavljivanju radova.
4 This study was not considered by Görg and Greenaway (2003), and is the only paper known to the author of this paper that deals with export spillovers from FDI to domestic firms in transition economies.
4 Ovaj rad nije sadr an u pregledu Görga i Greenwaya (2003) i jedina je studija poznata autoru ovog rada koja se bavi prelijevanjima na izvoz domaæih poduzeæa u tranzicijskim zemljama.
As for the studies concerning transition countries, Jensen (2002) investigates the impact of FDI on the structure of Polish exports and finds that inward FDI in Poland positively affected the technology intensity of exports.
Meðu takvim studijama o zemljama u tranziciji Jensen (2002) istra uje utjecaj stranih ulaganja na strukturu poljskog izvoza i zakljuèuje da je priljev stranih ulaganja u Poljskoj pozitivno utjecao na tehnološki intenzitet izvoza.
Repkine and Walsh (1998) use foreign direct investment in Bulgaria, Hungary, Poland and Romania to model the growth of EU-oriented output within industries (product categories that were exported to the EU before transition).
Repkine i Walsh (1998) koriste se izravnim stranim ulaganjima u Bugarskoj, Mad arskoj, Poljskoj i Rumunjskoj za modeliranje rasta proizvodnje pojedinih industrija koje su orijentirane na tr ište EU (kategorije proizvoda koje su se izvozile u EU prije tranzicije).
The growth of this output segment was stronger than the growth of the non-EU-oriented production in all observed countries.
Rast tog segmenta proizvodnje bio je br i od rasta proizvodnje koja nije bila orijentirana na tr ište EU u svim promatranim zemljama.
The reasons are found to be the use of foreign capital and expertise enabling the easy privatization and restructuring of these industries.
Zakljuèuje se da su razlozi bili korištenje inozemnog kapitala i struènosti koja je omoguæila lakšu privatizaciju i restrukturiranje tih industrija.
Djankov and Hoekman (1996) analyze the changes in the structure and destinations of exports of CEE countries.
Djankov i Hoekman (1996) analiziraju promjene u strukturi i odredištima izvoza zemalja srednje i istoène Europe.
According to their findings, the Czech and Slovak Republics have experienced the greatest redirection of trade as well as the fastest growth of exports.
Prema njihovim rezultatima, u Èeškoj i Slovaèkoj dogodila se najsna nija promjena smjera trgovine, kao i najsna niji rast izvoza.
On the other hand, the change of the composition of exports in these two countries has been relatively slow.
Usto, promjena strukture izvoza tih dviju zemalja bila je relativno spora.
In general, they find that the FDI inflows were strongly correlated with export performance and intra-industry trade levels.
Opæenito, zakljuèuje se da su priljevi inozemnih izravnih ulaganja bili snano korelirani s kretanjima izvoza i razinom trgovine unutar istog industrijskog sektora (intra-industry trade).
5 Data and the model
5. Podaci i model
Unit labor costs index was constructed as in Carstensen and Toubal (2004):
Jedinièni troškovi rada konstruirani su kao u radu Carstensena i Toubala (2004):
5 Manufacturing industry encompasses NCEA subsections 15 - 37.
5 Preraðivaèka industrija obuhvaæa 15 - 37. odjeljak NKD-a.
Figure 1 shows the development of aggregate manufacturing industry's exports over the period 1996-2002.
Slika 1. prikazuje kretanje agregatnoga industrijskog izvoza od 1996. do 2002. godine.
The relevant variable in the public discussions on stagnating exports is the one in
Relevantna varijabla u javnoj diskusiji o stagnirajuæem izvozu jest ona u amerièkim
USD and current prices.
dolarima (USD) i tekuæim cijenama.
Nominal value of exports expressed in Croatian currencythe kuna (HRK) was increasing over the whole period except in 2002.
Nominalna vrijednost izvoza izra ena hrvatskim kunama (HRK) poveæavala se u svim godinama osim u 2002.
The same is true for the real values of exports expressed in HRK and in USD.
To vrijedi i za realnu vrijednost izvoza izra enu u HRK i USD.
However, for the need of this research, real values were used in order to exclude the effects of price level changes.
Za potrebe ovog istra ivanja korištene su realne vrijednosti da bi se iskljuèio utjecaj efekta promjene cijena.
In order to obtain those, the HRK value of exports was deflated by the Croatian PPI.
Da bi se te vrijednosti izraèunale, kunska vrijednost izvoza deflacionirana je hrvatskim PPI-jem.
exports HRK (nominal) exports HRK (real)
izvoz HRK (nominalni) izvoz HRK (realni)
exports USD (real) exports USD (nominal)
izvoz USD (realni) izvoz USD (nominalni)
Comparing the real USD exports with real FDI stock variables over the period under
Usporeðujuæi realne vrijednosti izvoza u USD s realnim vrijednostima izravnih stra
Figure 3 compares the exports with the development of other relevant variables for
Na slici 3. usporeðen je izvoz s kretanjima drugih relevantnih varijabli za cijeli pre
the whole manufacturing sector: productivity index, real effective exchange rate and unit labor costs indices and domestic investment (gross fixed capital formation).
raðivaèki sektor: indeksom produktivnosti, indeksima realnoga efektivnog deviznog teèaja i jediniènih troškova rada te s domaæim investicijama (investicije u novu dugotrajnu imovinu).
The productivity in manufacturing industry has been increasing over the whole period.
Produktivnost preraðivaèke industrije rasla je tijekom cijelog razdoblja.
This should have been promoting exports along with the decreasing unit labor costs.
To je trebalo pozitivno utjecati na izvoz, zajedno s padajuæim jediniènim troškovima rada.
As for the real effective exchange rate (defined so that an increase in index denotes real depreciation), it depreciated over the first four years of the observed period, reaching a peak in 2000 with an index value of 114.09, and appreciating afterwards.
Realni efektivni teèaj (definiran na naèin da porast indeksa oznaèava realnu deprecijaciju) deprecirao je tijekom prve èetiri godine promatranog razdoblja, dosegao je vrhunac u 2000. godini s vrijednošæu indeksa od 114,09 i potom je aprecirao.
Domestic investment increased in 1997, but decreased over the following two years.
Domaæe su investicije porasle 1997. godine, ali su se smanjivale tijekom sljedeæih dviju godina.
It rose again over the last three years under observation.
Ponovno su rasle tijekom posljednje tri godine promatranog razdoblja.
exports and other variables
izvoz izvoz (realni)
Note: FDI stock - right axis, exports - left axis
Napomena: FDI - desna skala, izvoz - lijeva skala.
Note: Productivity, REER and unit labor costs - left axis, exports and investment - right axis
produktivnost realni efektivni teèaj jedinièni troškovi rada
There were two branches for which the average growth of real exports was negative over the observed period
Napomena: Produktivnost, realni efektivni teèaj i jedinièni troškovi rada - lijeva skala, izvoz i domaæe investicije - desna skala.
The inflow of foreign direct investment was unequally distributed over the branches so that the resulting FDI stock was highly concentrated in branches 15 Manufacture of food products and beverages, 24 Manufacture of chemicals and chemical products and 26 Manufacture of other non-metallic mineral products.
Priljev izravnih stranih ulaganja bio je neravnomjerno rasporeðen po industrijskim granama, što je rezultiralo visokom koncentracijom kumulativne razine stranih ulaganja u podsektorima 15 - Proizvodnja hrane i piæa, 24 - Proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda i 26 - Proizvodnja ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda.
These were not industries with exceptionally high export growth.
To nisu bile grane s izrazito visokim rastom izvoza.
Two industries with negative productivity growth were 18 Manufacture of wearing apparel; dressing and dyeing of fur and 32 Manufacture of radio, television and communication equipment and apparatus.
Dvije grane s negativnim kretanjem produktivnosti bile su 18 - Proizvodnja odjeæe; dorada i bojenje krzna i 32 - Proizvodnja RTV i komunikacijskih aparata i opreme.
The highest average productivity growth was observed in industry 34 Manufacture of motor vehicles, trailers and semi-trailers, which had no exceptional values for exports and FDI stock.
Najveæi prosjeèni rast produktivnosti zabilje en je u industrijskoj grani 34 - Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica, koja ne bilje i iznimne vrijednosti izvoza i stranih ulaganja.
NCEA Exports/GVA
NKD Izvoz/BDV
Unit labor costs
Jedinièni troškovi rada
Notes: Average value for exports/GVA in percent.
Napomena: Aritmetièka sredina za izvoz/BDV dana je u postocima (%).
Average value for productivity and unit labor costs in index values.
Aritmetièka sredina produktivnosti i jediniènih troškova rada iskazani su vrijednostima indeksa.
Average growth in % for all variables.
Prosjeèan rast za sve varijable dan je u postocima (%).
Source: authors calculation.
Izvor: izraèun autora
This is understandable and expected considering the construction of the productivity and unit labor costs variables described above.
To je shvatljivo i oèekivano s obzirom na veæ opisanu konstrukciju varijabli produktivnosti i jediniènih troškova rada.
ables in the first specification are the natural logarithms of productivity index lnPD, of unit labor costs index lnULC and of real effective exchange rate lnREER.
prvoj specifikaciji modela prirodni su logaritmi indeksa produktivnosti lnPD, indeksa jediniènih troškova rada lnULC i realnoga efektivnog teèaja lnREER.
Subscript j = 1…21 denotes different branches and t stands for different years, ranging from 1996 to 2002.
Indeks j = 1…21 oznaèava razlièite grane industrije, a indeks t stoji za razlièite godine od 1996. do 2002.
The fixed effects one-way error component model is used for the estimation.
U procjenama je korišten model s fiksnim uèincima.
The constant term aj denotes the branch-specific fixed effects.
Konstanta aj oznaèava fiksne efekte specifiène za pojedine industrijske grane.