natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Healthcare expenditure is rising not just because of new technologies and rising demand, but also because the healthcare sector is dominated by powerful providers - pharmaceutical and medical technology companies, hospitals and influential doctors - who find it fairly easy to pass on the costs from new medical technologies to the state.
Troškovi u zdravstvu ne rastu samo zbog novih tehnologija i rasta potražnje nego i zato što na strani ponude djeluju moćne interesne skupine - farmaceutske tvrtke, proizvođači medicinske opreme, bolnice i utjecajni doktori - koji mogu lako naći razloge da se troškovi novih medicinskih tehnologija prebace na državu.
The overriding goal of recent healthcare reforms in developed market economies is therefore to ensure more effective use of public funds.
Stoga je najvažnije pitanje zdravstvenih reformi kako osigurati efikasnije korištenje javnih sredstava financiranja.
A complementary approach is to turn to the private sector to provide more healthcare services.
Komplementarni pristup bilo bi poticanje razvoja privatnog sektora radi pružanja većeg broja zdravstvenih usluga.
In particular, it is important to recognise that public financing does not have to mean public provision of health care.
Javno financiranje zdravstva ne mora nužno značiti da zdravstvene usluge pretežito pružaju javne ustanove.
In most European countries, the healthcare sector functions as a mixture of public and private providers.
U većini europskih zemalja u zdravstvu djeluju i javne i privatne ustanove.
In Croatia, aside from dental and partly primary care, the role of the private sector as a provider remains limited.
U Hrvatskoj je osim zubarskih i, djelomično, usluga primarne zaštite, uloga privatnog sektora u zdravstvu i dalje vrlo ograničena.
One reason for this state of affairs is that HZZO does not seem to have the administrative capacity to process and monitor reimbursement of medical bills submitted by individuals and private providers for treatment in private medical facilities.
Jedan od razloga je izrazito tehničke prirodeHZZO očito nije administrativno osposobljen naplaćivati račune koje bi istodobno podnosili pacijenti i privatne zdravstvene ustanove za liječenje obavljeno u privatnoj praksi.
A more fundamental reason is that the authorities in Croatia have still not elaborated a consistent framework for private sector involvement in the healthcare sector.
Dublji je razlog to što vlast još uvijek nije razradila konzistentan okvir za djelovanje privatnog sektora u zdravstvu.
What measures were taken in the past were taken randomly - for instance, the leasing of publiclyowned facilities for use as doctors' private offices, or the recent proposal to lease unused hospital capacity to private health insurance companies.
Rješenja koja su u prošlosti donošena bila su uglavnom stihijska - npr. unajmljivanje ambulanti u javnim zdravstvenim ustanovama za privatnu praksu ili nedavni prijedlog davanja neiskorištenih bolničkih kapaciteta u zakup privatnim osiguravajućim duštvima.
Such partial measures have not made the system more efficient nor have they provided much benefit to health care users.
Takva parcijalna rješenja nisu povećala učinkovitost zdravstva niti su znatnije koristila pacijentima.
This brings us to the next major area that has seen little progress over the years: reform of the co-payments system.
Participacija vrlo malo pridonosi proračunu HZZO-a; teško se obračunava i naplaćuje zbog brojnih izuzeća i vrlo je nepopularna u javnosti.
Yet having people participate in bearing the costs of health care is the first step toward a true health care reform.
usprkos tome, plaćanje participacije kao simbol sudjelovanja svakog pacijenta u financiranju zdravstvene zaštite prvi je istinski korak u reformi zdravstva.
The society does not benefit from unused medicines and unnecessary visits to the doctor.
Društvo nema koristi od nepotrošenih lijekova i nepotrebnih odlazaka liječniku.
The experience of Slovakia shows that people are willing to accept the notion that good health is primarily their own responsibility and that every individual has to participate in healthcare financing.
Iskustvo Slovačke pokazalo je kako su ljudi spremni prihvatiti ideju da je svaki pojedinac odgovoran za svoje zdravlje i da treba sudjelovati u financiranju zdravstvene zaštite.
Moreover, the Slovak experience shows that the introduction of a well designed co-payment system does not reduce access to health care.
Štoviše, pokazalo se da dobro zamišljen i proveden sustav participacije ne smanjuje pristup zdravstvenoj zaštiti.
In summary, problems facing the healthcare sector in Croatia are not new or unique.
Možemo zaključiti da problemi s kojima se suočava zdravstvo u Hrvatskoj nisu novi niti su jedinstveni.
Solid economic analysis and judicious use of other countries' experiences lead to many well-tried solutions and allow us to avoid many mistakes.
Solidnom ekonomskom analizom i primjenom iskustava drugih zemalja mogu se usvojiti mnoga isprobana rješenja i izbjeći mnoge pogreške.
The effects of health care reform are felt immediately by the entire population, unlike the effects of pension reform, which are delayed and are felt by only one segment of the population at a time.
Po tome se zdravstvena reforma bitno razlikuje od mirovinske, čiji su učinci pomaknuti nekoliko desetljeća u budućnost i u određenom će ih trenutku osjetiti samo dio stanovništva.
The authorities therefore need to manage expectations of different stakeholders in health care reform much more carefully and actively.
Stoga vlast treba aktivno i znatno pažljivije utjecati na očekivanja stanovništva i interesnih skupina u zdravstvu.
For a reform to succeed, the public needs in particular to be able to see the forest for the trees: the authorities need to elaborate a clear vision of health care reform at the centre of which stands good health for all Croatian citizens, rather than constantly shift the responsibility for existing problems to previous governments.
Vjerojatno je najvažniji preduvjet za to omogućiti javnosti da “vidi šumu od drveća”, tj. da vlast razradi jasnu viziju reforme zdravstva u čijem će središtu biti dobro zdravlje građana, a da ne prebacuje odgovornost za postojeće stanje na prethodnu vlast.
Finally, one should emphasise that the technical complexity of healthcare policy and reform should not be underestimated.
Na kraju, tehnička se složenost zdravstvene politike i reforme ni u jednom trenutku ne smije podcjenjivati.
Economists and healthcare experts in Croatia should therefore make a much more substantive contribution to health care reform than has been the case so far.
Svoj doprinos tome, i to znatno veći nego do sada, trebaju dati ekonomisti i stručnjaci za ekonomiku zdravstva u Hrvatskoj.
Croatain Science Foundation Project Channels and effectiveness of fiscal devaluations (FIDE)
HRZZ Projekt Kanali i učinkovitost fiskalnih devalvacija (FIDE)
Affiliation The Vienna Institute for International Economic Studies Rahlgasse 3, 1060 Wien, Austria
Ustanova The Vienna Institute for International Economic Studies Rahlgasse 3, 1060 Wien, Austria
Co-ordinating a regional research network within the framework of the Global Development Network
Ekonomska i politička kretanja u zemljama jugoistočne Europe, s fokusom na makroekonomiju, međunarodnu trgovinu, distribuciju dohotka i regionalna kretanja
Holzner, M. and Leitner, S., 2012.
Holzner, M. i Leitner, S., 2012.
Globalization and Inequality, Chapter 8, Edward Elgar Publishing, 138-171.
Globalization and Inequality, poglavlje 8, Edward Elgar Publishing, 138-171.
Holzner, M. and Ivanic, V., 2012.
Holzner, M. i Ivanic, V., 2012.
Holzner, M. and Peci, F., 2012.
Holzner, M. i Peci, F., 2012.
Holzner, M., Kutllovci, E. and Peci, F., 2010.
Holzner, M., Kutllovci, E. i Peci, F., 2010.
Havlik and O.
Havlik i O.
Economic Restructuring and Integration in
Economic Restructuring and Integration in Eastern Europe.
Gligorov, V., Holzner, M. and Landesmann, M., 2004.
Gligorov, V., Holzner, M. i Landesmann, M., 2004.
Europe: Economic Policy Challenges of European Union Enlargement, Palgrave Macmillan, 315-345.
Policy Challenges of European Union Enlargement, Palgrave Macmillan, 315-345.
newsletter | p. sopek | Eﬃ ciency of public expenditure on education in Croatia | Institute of Public Finance
newsletter | p. sopek | Eﬁ kasnost javne potrošnje za obrazovanje u Hrvatskoj | Institut za javne financije
No. 61 | September 2011 | issn 1333-4263
Br. 61 | rujan 2011. | issn 1333-4263
Zagreb | Smičiklasova 21 oﬃ ce@ijf.hr | www.ijf.hr | phone: +385 (0)1 4886 444
Zagreb | Smičiklasova 21 ured@ijf.hr | www.ijf.hr | tel: +385 (0)1 4886 444
an occasional publication of the institute of public finance
povremeno glasilo instituta za javne financije
Estonia, Poland, Slovakia, Lithuania and Latvia recorded better PISA 2009 results than Croatia with lower levels of expenditure on education.
Estonija, Poljska, Slovačka, Litva i Latvija ostvarile su bolje rezultate od Hrvatske u PISA testovima u 2009. s nižom razinom potrošnje za obrazovanje.
According to the Legatum Prosperity Index (2010), Croatia is placed 44th among 110 countries according to the education sub-index score.
Prema indeksu obrazovanja Legatum Prosperity Index (2010), Hrvatska se nalazi na 44. mjestu od 110 zemalja svijeta.
With regard to ten new EU member states, only Bulgaria had a lower education sub-index than Croatia.
U odnosu na deset novih zemalja članica EU-a, jedino je Bugarska ostvarila niži indeks obrazovanja od Hrvatske.
This may suggest that Croatia is faced with ineﬃ ciency in public spending on education, which can be partially explained by several facts.
To može ukazivati na činjenicu da se Hrvatska suočila s nedjelotvornošću javne potrošnje za obrazovanje, što se djelomice može objasniti pomoću nekoliko činjenica.
The number of teachers per 100 students is higher than the average of the observed 30 European countries, USA and Japan, indicating possibilities for savings by rationalization of teaching staﬀ .
Broj učitelja i nastavnog osoblja na 100 učenika/ /studenata viši je od prosjeka promatranih 30 europskih zemalja, SAD-a i Japana, što otvara mogućnosti za uštede racionaliziranjem nastavnog osoblja.
Analysis showed a possible excess of a total of 4,942 teachers at all levels of education.
Analize pokazuju višak od ukupno 4.942 nastavnika na svim razinama obrazovanja.
According to adverse future demographic trends, these ineﬃ ciencies might become even higher.
Uslijed nepovoljnih demografskih trendova u budućnosti, ove bi se neučinkovitosti mogle čak i povećati.
Teachers' salaries should also be revised in order to compete with those in private sector, since they indirectly inﬂ uence students' performance and are very important for a racting, developing and retaining skilled and high-quality teachers.
Nastavničke plaće bi također valjalo revidirati tako da konkuriraju onima iz privatnog sektora, budući da imaju indirektan utjecaj na uspješnost učenika te su iznimno važne za privlačenje, razvoj i zadržavanje kvaliﬁ ciranog i visokokvalitetnog nastavnog osoblja.
The analysis showed that mechanisms of the allocation of public resources targeted to education will inevitably have to be improved.
Analiza je pokazala da je neizbježno poboljšati mehanizme alokacije javnih resursa namijenjenih obrazovanju.
achieving these goals.
petar sopek Privredna banka Zagreb*
In Croatia the adjustment of education process has already started, but it requires fundamental changes in the process of thinking and shift ing from classic “adaptive” models based on receiving information to more “creative” models of learning by improving abilities (Mujić, 2007).
U Hrvatskoj je već započeo postupak prilagodbe obrazovnog sustava, koji, međutim, zahtijeva temeljite promjene u procesu razmišljanja i prijelaza s klasičnog “adaptivnog” modela, utemeljenog na primanju informacija, na “kreativne” modele učenja stvaranjem i stalnim povećavanjem sposobnosti (Mujić, 2007).
It is important to stress the relevance of the quality of education and its implications for the future competitiveness of Croatian workers in the international labour market.
Svakako je potrebno istaknuti važnost kvalitete obrazovanja i njene implikacije na buduću konkurentnost hrvatske radne snage na međunarodnom tržištu rada.
It is also proven that educational level is positively correlated with industrial development, but the inﬂ uence of education on industry and development acts in many ways, generally improving freedom, peace, cooperation, trust and all the institutional goodness that favours socio-economic development (Guisan, Aguayo and Exposito, 2001).
Također, pokazuje se da je stupanj obrazovanja pozitivno koreliran s industrijskim razvojem, ali utjecaj obrazovanja očituje se i u raznim drugim povoljnim pojavama poput očuvanja i održavanja slobode, mira, suradnje, povjerenja i ostalih institucionalnih dobara koji pogoduju socio-ekonomskom razvoju zemlje (Guisan, Aguayo i Exposito, 2001).
This article will analyze the eﬃ ciency of Croatian public expenditure on education by creating a link between expenditure on education as an input and PISA scores as an output indicator.
U ovom radu analizirana je eﬁ kasnost hrvatske javne potrošnje za obrazovanje povezivanjem potrošnje za obrazovanje kao ulaznih, te rezultata PISA testova kao izlaznih varijabli.
For determination of (in)eﬃ ciency, a cross-country analysis will be made1.
Za utvrđivanje neeﬁ kasnosti obavljena je usporedba među različitim zemljama1.
1 Cross-country sample in this paper include 37 European countries, the United States of America and Japan based on Eurostat and PISA data.
1 Uzorak zemalja u ovom radu uključuje 37 europskih država, SAD i Japan, temeljem dostupnih Eurostat i PISA podataka.
Still, for some analyses not all countries' data were available, so these countries were excluded from these analyses.
Ipak, za pojedine analize nisu bili dostupni podaci svih zemalja uzorka pa su te zemlje isključene iz pojedinih analiza.
Therefore, the list of observed countries in different figures and tables may vary.
Zbog toga se mogu javiti razlike u listi promatranih zemalja na različitim grafikonima i tablicama.
In most countries, education is compulsory and children have to a end school up to a certain age.
U većini obrazovnih sustava pojedinih zemalja, pohađanje škole je obavezno za djecu do određenih godina.
Still, education is not exclusively provided by the state, so the option of a ending a private school is also open to many, which is especially considerable in tertiary education.
Ipak, pružanje obrazovanja nije isključivo javna usluga, pa je mnogima dostupno i pohađanje privatnih škola, što je posebice zastupljeno u sustavu visokog obrazovanja.
The Croatian education system is, like most European and transitional countries, mainly ﬁ nanced and operated by the public sector.
Javni sektor uglavnom ﬁ nancira i upravlja hrvatskim obrazovnim sustavom, a tako je i u većini europskih i tranzicijskih zemalja.
Figure 1 shows total public expenditure on education in 2007, diﬀ erentiated by levels of education, as a percentage of GDP.
Graﬁ kon 1. prikazuje ukupnu javnu potrošnju za obrazovanje u 2007., diferenciranu prema razinama obrazovanja, kao postotak u BDP-u.
In 31 observed countries (29 European countries, USA and Japan), the average public expenditure on education of 5% of GDP (straight line) was about 1 percentage point higher than total public expenditure on education in Croatia in 2007.
Prosječna javna potrošnja za obrazovanje u 31 promatranoj zemlji (29 europskih zemalja, SAD i Japan) od 5% BDP-a (ravna linija) bila je oko 1 postotni bod viša od ukupne javne potrošnje za obrazovanje u Hrvatskoj u 2007.
Generally, northern European countries had the highest expenditure on education as a proportion of GDP.
Općenito, sjeverne europske zemlje imale su najviši udio potrošnje za obrazovanje u BDP-u.
Denmark, whose total public expenditure on education was the highest among the observed countries, had an almost twice as high proportion of GDP targeted to education than Croatia.
Danska, čija je ukupna javna potrošnja za obrazovanje bila najviša od promatranih zemalja, imala je gotovo dvostruko viši udio u BDP-u namijenjen obrazovanju od Hrvatske.
Croatia has relatively low expenditure on public educational institutions, about 40% lower than the average of the countries seen in Figure 2.
Hrvatska relativno malo troši na javne obrazovne institucije, oko 40% manje od prosjeka promatranih zemalja na graﬁ konu 2.
On the other hand, it can be noted that the majority of new EU member states have even lower expenditures on education per pupil/student in EUR PPS than Croatia.
S druge strane, može se uočiti da većina novih zemalja članica EU-a ima čak i nižu potrošnju za obrazovanje po učeniku/studentu u eurima PPS od Hrvatske.
Theoretically, one PPS can buy the same amount of goods and services in each country.
Teoretski, jedan PPS može kupiti jednak iznos dobara i usluga u svakoj zemlji.
Pre-primary Primary Secondary Tertiary
predškolsko osnovno srednje visoko obrazovanje
Latvia Switzerland Slovenia
Poljska Latvija Švicarska
Average total exp. on education 4.99
prosječna javna potrošnja za obrazovanje 4,99
Compared with the country's standard of living, Croatian expenditure on public educational institutions per pupil/student is slightly above average indexed expenditure.
Zanimljivo je da su pojedine zemlje - poput Norveške i Luksemburga - koje su imale značajno višu nekorigiranu javnu potrošnju, zabilježile nižu korigiranu potrošnju za obrazovanje od Hrvatske.
Even aft er correction, the majority of new member states had lower public education expenditures.
Budući da obrazovanje mogu pružati i javni i privatni sektor, zanimljivo je pogledati njihove udjele u ukupnom sektoru obrazovanja.
Total public expenditure on public educational institutions per pupil/student in thousand EUR PPS and GDP per capita (reference year 2007)
Ukupna javna potrošnja za javne obrazovne institucije po učeniku/studentu u tisućama eura PPS te BDP po stanovniku (2007)
Annual expenditure on public educational institutions per pupil/student in ths EUR PPS, for all levels of education combined, based on full-time equivalents (left scale)
godišnja potrošnja za javne obrazovne institucije po učeniku/studentu u tis. eura PPS, za sve razine obrazovanja (lijeva skala)
GDP per capita PPS (right scale)
BDP po stanovniku PPS (desna skala)
Finland Ireland France
Francuska Nizozemska Španjolska
Sweden Belgium Iceland
Island Danska Švicarska
Source: Eurostat; author's calculation
Izvor: Eurostat; autorov izračun
Corrected annual expenditure on public educational institutions per pupil/student Average (base = 100)
godišnja potrošnja za javne obrazovne institucije po učeniku/studentu korigiran za standard pojedine države prosjek (baza = 100)
and secondary educational sector concurrently with an unchanged public expenditure on education may increase the quality of education, i.e. produced output.
PISA rangira zemlje prema ostvarenim rezultatima u čitanju, matematici i znanosti po prosječnom rezultatu u svakoj od tih triju skupina.
PISA scores can also be considered direct indicators of labour force competitiveness a decade aft er the survey.
To može ukazivati da se Hrvatska susrela s nedjelotvornošću javne potrošnje za obrazovanje.
Besides pure technical eﬃ ciency, allocative eﬃ ciency also ma ers in creating the best possible output, since it reﬂ ects the link between the optimal combination of inputs, taking into account costs and beneﬁ ts, and the output achieved (see Appendix - Eﬃ ciency and eﬀ ectiveness).
Osim čiste tehničke eﬁ kasnosti, alokativna eﬁ kasnost također ima velik utjecaj na ostvarivanje najboljeg mogućeg outputa, budući da predstavlja poveznicu između optimalne kombinacije inputa, uzimajući u obzir troškove i koristi, i proizvedenog outputa (vidi Dodatak - Eﬁ kasnost i efektivnost).
Thus it seems reasonable to create a link between public expenditure on education and PISA scores and to determine the strength of its inﬂ uence.
U tom se pogledu čini sasvim razumnim povezati javnu potrošnju za obrazovanje i PISA rezultate te odrediti snagu tog utjecaja.
Figure 6 shows a sca er plot of annual expenditure on public educational institutions per pupil/student in thousand EUR PPS and average 2009 PISA score.
Graﬁ kon 6. prikazuje dijagram raspršenja godišnje potrošnje za javne obrazovne institucije po učeniku/studentu u tisućama eura PPS i prosječnih rezultata PISA istraživanja iz 2009.
With lower expenditure on education, Estonia, Poland, Slovakia, Lithuania and Latvia recorded be er 2009 PISA results than Croatia.
S nižom razinom potrošnje za obrazovanje, Estonija, Poljska, Slovačka, Litva i Latvija ostvarile su bolje rezultate od Hrvatske u PISA testovima u 2009.
This means that there potentially exists a waste of resources in case of Croatia, i.e. ineﬃciency of public expenditure on education.
To znači da u Hrvatskoj potencijalno dolazi do nepotrebnog trošenja resursa, tj. do neeﬁ kasnosti javne potrošnje za obrazovanje.
It seems that there exists a relatively clear logarithmic relationship between expenditure on public educational institutions per pupil/student and performances in PISA tests.
Čini se da između potrošnje za javne obrazovne institucije po učeniku/studentu i rezultata PISA testova postoji jasna logaritamska veza.
Such regressed function has good local characteristics for the needs of our analysis, since it means that for higher level of expenditure, higher PISA score would be achieved, but with decreasing beneﬁ t.
Ta regresijska funkcija ima dobra lokalna svojstva za potrebe ove analize, budući da više razine potrošnje dovode do viših rezultata u PISA testovima, ali s padajućim intenzitetom.
It has to be mentioned that such kind of relationship cannot be identiﬁ ed between public expenditure on education as a percentage of GDP and PISA scores for a variety of reasons, the number of pupils or students and purchasing power probably having the most inﬂ uence.
Svakako valja napomenuti da se ovakva veza ne može uočiti između udjela javne potrošnje za obrazovanje u BDP-u i PISA rezultata zbog nekoliko razloga, od kojih najveći utjecaj najvjerojatnije imaju broj učenika i kupovna moć.
Any positive or negative deviation of the observed sample value from the estimated value shown on Figure 6 may be considered an error, but it can actually be understood as the unobserved inﬂ uence of non-ﬁ nancial variables like socio-economic indicators or the allocative (in)eﬃ ciency manifested in teachers' salaries, class size etc. According to logarithmic eﬃ ciency, we may conclude that Croatia is slightly ineﬃ cient, since the Croatian average PISA score is situated below the expected value for the amount of public expenditure on education.
Svako pozitivno ili negativno odstupanje opažene vrijednosti iz uzorka od procijenjene vrijednosti prikazano na graﬁ konu 6. može se smatrati greškom modela, ali se može shvatiti i kao utjecaj neopaženih neﬁ nancijskih varijabli poput socio-ekonomskih pokazatelja ili alokativne (ne)eﬁ kasnosti koja se manifestira u nastavničkim plaćama, veličini razreda itd. Prema logaritamskoj eﬁ kasnosti, može se zaključiti da je Hrvatska blago nedjelotvorna u tom pogledu, budući da je prosječan hrvatski PISA rezultat ispod očekivane vrijednosti za danu razinu javne potrošnje za obrazovanje.
The education sub-index demonstrates how access to education allows citizens to develop their potential and contribute productively to their society.
Indeks obrazovanja pokazuje kako dostupnost obrazovanja omogućuje građanima da razviju vlastiti potencijal i budu društveno produktivni.
According to the latest available data from the Legatum Prosperity Index (2010), Croatia is situated 44th among 110 countries according to the education sub-index score which measures countries' performances in three areas: access to education, quality of education and human capital.
Prema posljednjim dostupnim podacima Legatum Prosperity Indexa (2010), Hrvatska se nalazi na 44. mjestu od ukupno 110 zemalja svijeta prema pokazatelju koji mjeri uspješnost sustava obrazovanja u tri kategorije: dostupnost obrazovanja, kvaliteta obrazovanja i ljudski kapital.