natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jelčić, Barbara, PhD, Faculty of Economics and Business, Zagreb, Croatia
Barbara Jelčić, dr. sc., Ekonomski fakultet, Zagreb, Hrvatska
Jelčić, Božidar, PhD, Faculty of Law, Zagreb, Croatia
Božidar Jelčić, dr. sc., Pravni fakultet, Zagreb, Hrvatska
Jerković, Mirjana, MSc, Institute of Public Finance, Zagreb, Croatia
Mirjana Jerković, mr. sc., Institut za javne financije, Zagreb, Hrvatska
Jurlina Alibegović, Dubravka, PhD, Institute of Economics, Zagreb, Croatia
Dubravka Jurlina Alibegović, dr. sc., Ekonomski institut, Zagreb, Hrvatska
Kersan Škabić, Ines, PhD, Juraj Dobrila University of Pula, Department of Economics
Ines Kersan Škabić, dr. sc., Sveučilište Jurja Dobrile u Puli, Odjel za ekonomiju
Kesner-Škreb, Marina, MSc, Institute of Public Finance, Zagreb, Croatia
Marina Kesner-Škreb, mr. sc., Institut za javne financije, Zagreb, Hrvatska
Klepac, Goran, PhD, Raiffeisen Bank, Zagreb, Croatia
Goran Klepac, dr. sc., Raiffeisen Banka, Zagreb, Hrvatska
Klun, Maja, PhD, Faculty of Administration , Ljubljana, Slovenia
Maja Klun, dr. sc., Fakulteta za upravo, Ljubljana, Slovenija
Kordej-De Villa, Željka, PhD, Institute of Economics, Zagreb, Croatia
Željka Kordej-De Villa, dr. sc., Ekonomski institut, Zagreb, Hrvatska
Kraft, Evan, PhD, Croatian National Bank, Zagreb, Croatia
Evan Kraft, dr. sc., Hrvatska narodna banka, Zagreb, Hrvatska
Kregar, Josip, PhD, Faculty of Law, Zagreb, Croatia
Josip Kregar, dr. sc., Pravni fakultet, Zagreb, Hrvatska
Krkoska, Libor, PhD, EBRD, London, Great Britain
Libor Krkoska, dr. sc., EBRD, London, Velika Britanija
Kružić, Dejan, PhD, Faculty of Economics, Split, Croatia
Dejan Kružić, dr. sc., Ekonomski fakultet, Split, Hrvatska
Krznar, Ivo, MSc, Croatian National Bank, Zagreb, Croatia
Ivo Krznar, mr. sc., Hrvatska narodna banka, Zagreb, Hrvatska
Kurnoga Živadinović, Nataša, PhD, Faculty of Economics and Business, Zagreb, Croatia
Nataša Kurnoga Živadinović, dr. sc., Ekonomski fakultet, Zagreb, Hrvatska
Latković, Mladen, MSc, Raiffeisen Mandatory Pension Fund Management Company
Mladen Latković, mr. sc., Raiffeisen mirovinsko društvo za upravljanje obveznim
Lavrač, Vlado, MSc, Institute for Economic Research , Ljubljana, Slovenia
Vlado Lavrač, mr. sc., Inštitut za ekonomska raziskovanja, Ljubljana, Slovenija
Lončarić-Horvat, Olivera, PhD, Faculty of Law, Zagreb, Croatia
Olivera Lončarić-Horvat, dr. sc., Pravni fakultet, Zagreb, Hrvatska
Lovrinčević, Željko, PhD, Institute of Economics, Zagreb, Croatia
Željko Lovrinčević, dr. sc., Ekonomski institut, Zagreb, Hrvatska
Mamić Sačer, Ivana, PhD, Faculty of Economics and Business, Zagreb, Croatia
Ivana Mamić Sačer, dr. sc., Ekonomski fakultet, Zagreb, Hrvatska
Marić, Jakša, MSc, Croatian Postal Bank, Zagreb, Croatia
Jakša Marić, mr. sc., Hrvatska poštanska banka, Zagreb, Hrvatska
Medak Fell, Danijela, MSc, Institute of Public Finance, Zagreb, Croatia
Danijela Medak Fell, mr. sc., Institut za javne financije, Zagreb, Hrvatska
Mervar, Andrea, PhD, Institute of Economics, Zagreb, Croatia
Andrea Mervar, dr. sc., Ekonomski institut, Zagreb, Hrvatska
Mihaljek, Dubravko, PhD, Bank for International Settlements, Basel, Switzerland
Dubravko Mihaljek, dr. sc., Bank for International Settlements, Basel, Švicarska
Mikulić, Davor, PhD, Institute of Economics, Zagreb, Croatia
Davor Mikulić, dr. sc., Ekonomski institut, Zagreb, Hrvatska
Milas, Goran, PhD, Institute of Social Sciences “Ivo Pilar”, Zagreb, Croatia
Goran Milas, dr. sc., Institut društvenih znanosti “Ivo Pilar”, Zagreb, Hrvatska
Mrak, Mojmir, PhD, Faculty of Economics, Ljubljana, Slovenia
Mojmir Mrak, dr. sc., Ekonomska fakulteta, Ljubljana, Slovenija
Mullins, Peter, PhD, Faculty of Science, Department of Statistics, Auckland, New Zeland
Peter Mullins, dr. sc., Faculty of Science, Department of Statistics, Auckland,
Novoselec, Petar, PhD, Faculty of Law, Zagreb, Croatia
Danijel Nestić, dr. sc., Ekonomski institut, Zagreb, Hrvatska
Ohmann Rowe, Tina, B.A., Independent Consultant, Zagreb, Croatia
Petar Novoselec, dr. sc., Pravni fakultet, Zagreb, Hrvatska
Orsag, Silvije, PhD, Faculty of Economics and Business, Zagreb, Croatia
Silvije Orsag, dr. sc., Ekonomski fakultet, Zagreb, Hrvatska
Ott, Katarina, PhD, Institute of Public Finance, Zagreb, Croatia
Katarina Ott, dr. sc., Institut za javne financije, Zagreb, Hrvatska
Pale, Predrag, MSc, Faculty of Electrical Engineering and Computing, Zagreb, Croatia
Predrag Pale, mr. sc., Fakultet elektrotehnike i računarstva, Zagreb, Hrvatska
Pavičić, Jurica, PhD, Faculty of Economics and Business, Zagreb, Croatia
Jurica Pavičić, dr. sc., Ekonomski fakultet, Zagreb, Hrvatska
Pavlović, Andrea, PhD, Privredna banka Zagreb / Zagreb School of Economics and
Andrea Pavlović, dr. sc., Privredna banka Zagreb / Zagrebačka škola ekonomije
Management , Zagreb, Croatia
i managementa, Zagreb, Hrvatska
Pervan, Ivica, PhD, Faculty of Economics, Split, Croatia
Ivica Pervan, dr. sc., Ekonomski fakultet, Split, Hrvatska
Petak, Zdravko, PhD, Faculty of Political Science, Zagreb, Croatia
Zdravko Petak, dr. sc., Fakultet političkih znanosti, Zagreb, Hrvatska
Peteri, Gabor, PhD, LGI Development Ltd., Budapest, Hungary
Gabor Peteri, LGI Development Ltd., Budimpešta, Mađarska
Polšek, Darko, PhD, Faculty of Humanities and Social Sciences, Zagreb, Croatia
Darko Polšek, dr. sc., Filozofski fakultet, Zagreb, Hrvatska
Ridzak, Tomislav, MSc, InterCapital Asset Management Ltd., Zagreb, Croatia
Tomislav Ridžak, mr. sc., InterCapital Assets Management d.o.o., Zagreb, Hrvatska
Rismondo, Mihovil, MSc, Faculty of Economics, Split, Croatia
Mihovil Rismondo, mr. sc., Ekonomski fakultet, Split, Hrvatska
Rodin, Siniša, PhD, Faculty of Law, Zagreb, Croatia
Siniša Rodin, dr. sc., Pravni fakultet, Zagreb, Hrvatska
Samodol, Ante, MSc, Croatian Financial Services Supervisory Agency, Zagreb, Croatia
Ante Samodol, mr. sc., Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga,
Simula, Laurent, PhD, Paris School of Economics, Paris, France
Laurent Simula, dr. sc., Paris School of Economics, Paris, Francuska
Slabe Erker, Renata, PhD, Institute for Economic Research , Ljubljana, Slovenia
Renata Slabe Erker, dr. sc., Inštitut za ekonomska raziskovanja, Ljubljana, Slovenija
Stanovnik, Tine, PhD, Faculty of Economics / Institute for Economic Research , Lju
Tine Stanovnik, dr. sc., Ekonomska fakulteta / Inštitut za ekonomska raziskovanja,
Stubbs, Paul, PhD, Institute of Economics, Zagreb, Croatia
Paul Stubbs, dr. sc., Ekonomski institut, Zagreb, Hrvatska
Stučka, Tihomir, MSc, World Bank, Washington, USA
Tihomir Stučka, mr. sc., World Bank, Washington, SAD
Šamota, Davor, PhD, Faculty of Agriculture , Osijek, Croatia
Davor Šamota, dr. sc., Poljoprivredni fakultet, Osijek, Hrvatska
Šego, Boško, PhD, Faculty of Economics and Business, Zagreb, Croatia
Boško Šego, dr. sc., Ekonomski fakultet, Zagreb, Hrvatska
Šišinački, Jelena, PhD, Institute of Economics, Zagreb, Croatia
Jelena Šišinački, dr. sc., Ekonomski institut, Zagreb, Hrvatska
Škreb, Marko, PhD, Privredna banka Zagreb, Zagreb, Croatia
Marko Škreb, dr. sc., Privredna banka Zagreb, Zagreb, Hrvatska
Šokić, Petar, MSc, Ministry of Science, Education and Sports , Zagreb, Croatia
Petar Šokić, mr. sc., Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, Zagreb, Hrvatska
Šonje, Velimir, PhD, Zagreb School of Economics and Management / Arhivanalitika,
Velimir Šonje, dr. sc., Zagrebačka škola ekonomije i managementa / Arhivanalitika,
Štulhofer, Aleksandar, PhD, Faculty of Humanities and Social Sciences, Zagreb, Croatia
Aleksandar Štulhofer, dr. sc., Filozofski fakultet, Zagreb, Hrvatska
Šućur, Zoran, PhD, Faculty of Law, Zagreb, Croatia
Zoran Šućur, dr. sc., Pravni fakultet, Zagreb, Hrvatska
Švaljek, Sandra, PhD, Institute of Economics, Zagreb, Croatia
Sandra Švaljek, dr. sc., Ekonomski institut, Zagreb, Hrvatska
Teksöz, Utku, PhD, Credit Suisse, London, Great Britain
Utku Teksöz, dr. sc., Credit Suisse, London, Velika Britanija
Tica, Josip, PhD, Faculty of Economics and Business, Zagreb, Croatia
Josip Tica, dr. sc., Ekonomski fakultet, Zagreb, Hrvatska
Urban, Ivica, MSc, Institute of Public Finance, Zagreb, Croatia
Ivica Urban, mr. sc., Institut za javne financije, Zagreb, Hrvatska
Vassnes, Erik, PhD, OECD, Pariz, France
Erik Vassnes, dr. sc., OECD, Pariz, Francuska
Vehovec, Maja, PhD, Institute of Economics, Zagreb, Croatia
Maja Vehovec, dr. sc., Ekonomski institut, Zagreb, Hrvatska
Verbič, Miroslav, PhD, Institute for Economic Research , Ljubljana, Slovenia
Miroslav Verbič, dr. sc., Inštitut za ekonomska raziskovanja, Ljubljana, Slovenija
Vidačak, Igor, PhD, Government Office for Cooperation with NGOs , Zagreb, Croatia
Igor Vidačak, dr. sc., Ured za udruge Vlade Republike Hrvatske, Zagreb, Hrvatska
Vitezić, Neda, PhD, Faculty of Economics, Rijeka, Croatia
Neda Vitezić, dr. sc., Ekonomski fakultet, Rijeka, Hrvatska
Vukšić, Goran, MSc, Institute of Public Finance, Zagreb, Croatia
Goran Vukšić, mr. sc., Institut za javne financije, Zagreb, Hrvatska
Zaman, Maja, PhD, Faculty of Economics, Ljubljana, Slovenia
Maja Zaman, dr. sc., Ekonomska fakulteta, Ljubljana, Slovenija
Zovko, Ilija Ivan, PhD, Santa Fe Institute, Santa Fe, New Mexico, USA
Ilija Ivan Zovko, dr. sc., Santa Fe Institute, Santa Fe, New Mexico, SAD
Zrinščak, Siniša, PhD, Faculty of Law, Zagreb, Croatia
Siniša Zrinščak, dr. sc., Pravni fakultet, Zagreb, Hrvatska
Zuber, Marija, MSc, Croatian Association of Accountants and Financial Experts, Za
Marija Zuber, mr. sc., Hrvatska zajednica računovođa i financijskih djelatnika,
Žager, Katarina, PhD, Faculty of Economics and Business, Zagreb, Croatia
Katarina Žager, dr. sc., Ekonomski fakultet, Zagreb, Hrvatska
Žganec, Srećko, PhD, Raiffeisen Mandatory Pension Fund, Zagreb, Croatia
Srećko Žganec, dr. sc., Raiffeisen mirovinsko društvo za upravljanje obveznim
Žigman, Ante, MSc, Ministry of Finance, Zagreb, Croatia
mirovinskim fondom d.d., Zagreb, Hrvatska
Katarina Ott Editor in chief
Katarina Ott, glavna urednica
Global economy and low inflation
Svjetska privreda i niska inflacija
New issue of Financial Theory and Practice
Novi broj časopisa Financial Theory and Practice
In the new issue of Financial Theory and Practice you can read the article The evolution of law under communism and post-communism: a system-theory analysis in the spirit of Luhmann written by Bruno Schönfelder who suggests that Luhmann's theory of social systems and evolution offers a powerful approach for analyzing law and the economy.
U novom broju časopisa Financial Theory and Practice možete pročitati članak Brune Schönfeldera The evolution of law under communism and post-communism: a system-theory analysis in the spirit of Luhmann koji navodi da Luhmannova teorija društvenih sustava i evolucija nudi snažan pristup u analizi zakona i gospodarstva.
It considers the sample of Central European countries before and after 1990.
Članak proučava odabrane srednjoeuropske zemlje prije i poslije 1990.
Massimo Milevoj in the article Financial transactions taxation in the European Union and Croatia provides a systematic review of what is known about the financial transactions tax, its practical application in EU countries and elsewhere in the world and its impacts on financial markets.
Massimo Milevoj u članku Financial transactions taxation in the European Union and Croatia nudi sustavni prikaz saznanja o porezu na financijske transakcije, njegovoj praktičnoj primjeni u EU zemljama i svijeta te njegovim učincima na financijskim tržištima.
A special emphasis is placed on the outlook for the taxation of financial transactions in the EU and the possibilities and constraints in the Republic of Croatia.
Poseban naglasak pridaje se perspektivi oporezivanja financijskih transakcija u EU te mogućnostima i ograničenjima koje stoje na raspolaganju po tom pitanju Republici Hrvatskoj.
Yan Zheng and Tomislav Vukina in the article Using the age-based insurance eligibility criterion to estimate moral hazard in medical care consumption use fuzzy regression discontinuity design to estimate the moral hazard effect in health care consumption in the population of young adults.
Yan Zheng i Tomislav Vukina u članku Using the age-based insurance eligibility criterion to estimate moral hazard in medical care consumption procjenjuju potrošnju za zdravstvo u populaciji mlađih odraslih osoba.
The analysis finds a 92% reduction in the number of hospital visits for individuals who lost insurance coverage when crossing the 18th birthday threshold.
Analiza ukazuje na smanjenje od 92% u broju posjeta bolnici za osobe koje su izgubile osiguranje kad su napunile 18 godina.
ECONOMIC GROWTH IN CROATIA: POTENTIAL AND CONSTRAINTS1
EKONOMSKI RAST U HRVATSKOJ: MOGUĆNOSTI I OGRANIČENJA1
David Moore, PhD
dr. sc. David MOORE
Athanasios Vamvakidis, PhD International Monetary Fund, Washington
dr. sc. Athanasios VAMVAKIDIS International Monetary Fund, Washington
This paper examines the factors and constraints that affect recent and potential growth
U radu se ispituju faktori i ograničenja koja utječu na trenutačni i potencijalni rast
in Croatia, as well as policies that can influence it.
u Hrvatskoj, kao i politike koje na nj mogu utjecati.
For growth to be sustained at a significantly higher rate, the business environment needs to be improved through further measures to reduce the administrative burden, legal uncertainties, and corruption.
Analiza također pokazuje da je radi održavanja rasta na znatno višim razinama potrebno poboljšati poslovno okruženje daljnjim mjerama reduciranja administrativnog opterećenja, pravnih nesigurnosti i korupcije.
The analysis also emphasizes the importance of attracting more greenfield foreign direct investment, and reforms to reduce the role of the state in the economy through fiscal consolidation and faster privatization.
Također se ističe važnost privlačenja više greenfield izravnih stranih ulaganja te nužnost reformi s ciljem reduciranja uloge države u ekonomiji putem fiskalne konsolidacije i brže privatizacije.
Keywords: economic growth, economic reform, potential growth
Ključne riječi: ekonomski rast, ekonomska reforma, potencijalni rast
Croatia has experienced solid economic performance over the past five years, thou
Hrvatska je u proteklih pet godina ostvarila solidan ekonomski učinak iako prosto
gh room remains for improvement.
ra za poboljšanje još ima.
Croatia's average real GDP growth has lagged behind performance in comparable regional transition economies.
Prosječna realna stopa rasta hrvatskog BDP-a zaostajala je u odnosu prema ostalim regionalnim tranzicijskim ekonomijama.
Despite its many natural ad
Usprkos brojnim prirod
1 An earlier version of this paper was prepared as a Selected Issues paper for the IMF 2006 Article IV consultation for Croatia and was issued as an IMF Working Paper (WP/07/198).
1 Prethodna verzija ovog rada pripremljena je kao Selected Issues Paper za IMF 2006 Article IV. konzultacije za Hrvatsku, te izdana kao IMF Working Paper (WP/07/198).
The authors would like to thank Martina Dalić, Robert A.
Autori zahvaljuju Martini Dalić, Robertu A.
Feldman, Nikolay Gueorguiev, participants at a seminar at the Croatian National Bank and two anonymous referees for useful comments and suggestions.
Feldmanu, Nikolayu Gueorgievu, sudionicima seminara HNB-a te dvojici anonimnih recenzenata na korisnim komentarima i prijedlozima.
Export performance has been below par, and survey measures of competitiveness consistently point to a difficult business environment.
Izvozni je učinak podbacio, a ispitane mjere konkurentnosti konzistentno pokazuju nepovoljno poslovno okruženje.
This paper examines recent and prospective economic growth performance, with a
U ovom se radu ispituje nedavno ostvareni te potencijalni ekonomski rast, pri čemu
view to answering the following questions:
se daju odgovori na sljedeća pitanja:
• What pace of economic growth can Croatia expect in the medium term?
• Kakvu dinamiku ekonomskog rasta Hrvatska može očekivati u srednjem roku?
• How can this pace be increased?
• Kako se ta dinamika može povećati?
In this context, what factors constrain economic
U tom kontekstu, koji činitelji ograničavaju
growth, and how can policies tackle these constraints?
ekonomski rast te kako se ta ograničenja mogu izbjeći primjenom različitih poli
Questions related to what de
Pitanja vezana za odrednice po
termines the potential growth rate and what reforms could increase it should be central to deciding a country's policy agenda.
tencijalne stope rasta te reforme kojima bi se ona mogla povećati trebala bi imati presudnu važnost prilikom kreiranja nacionalne politike.
In the context of the Croatian economy, a relevant question is the extent to which the solid growth performance in recent years has been driven by fundamentals and therefore can be considered sustainable, and to what extent it has been driven by temporary factors.
U kontekstu hrvatske ekonomije relevantno je pitanje koliko je zadovoljavajući rast posljednjih godina bio rezultat fundamentalnih čimbenika, te do koje ga je mjere moguće smatrati održivim, a do koje je mjere bio rezultat privremenih činitelja.
Looking forward, policymakers need to know what policies and reforms could increase Croatia's growth rate further and lead to a faster income convergence to the EU.
Gledajući unaprijed, političari moraju znati koje politike i reforme mogu dalje povećavati stopu rasta Hrvatske i voditi bržoj konvergenciji s EU.
The paper is set out as follows.
Rad je uređen na sljedeći način.
Section II summarizes the main features of recent
U drugom su dijelu sažete glavne značajke nedav
economic performance and surveys some of the potential underlying determinants.
nih pokazatelja ekonomske uspješnosti te istražene neke osnovne potencijalne odrednice rasta.
Section III estimates potential growth for Croatia over the next five years using standard statistical and production-function methodologies.
U trećem dijelu procjenjuje se potencijal za rast u sljedećih pet godina primjenom standardne statističke metodologije, kao i metodologije funkcije produktivnosti.
Section IV corroborates these estimates using a cross-country econometric model for growth, and draws out some implications of how policy reforms could influence growth.
Četvrti dio potvrđuje navedene nalaze primjenom cross-country ekonometrijskog modela rasta, pri čemu se ističu neke implikacije u smislu utjecanja političkih reformi na rast.
Section V takes a different perspective by using the “growth diagnostic” approach to identify the binding constraints on growth.
Peti dio zauzima drugačiju perspektivu korištenjem pristupa “dijagnostike rasta” radi identifikacije činitelja ograničenja.
Section VI concludes with a discussion of policies needed to sustain higher growth rates in line with aspirations.
U šestom se dijelu iznosi zaključak te raspravlja o politikama za podupiranje viših stopa rasta, u skladu s težnjama Vlade.
II Stylized Facts and the Determinants of Economic Growth
II. Stilizirane činjenice i odrednice ekonomskog rasta
Economic growth has been solid in recent years, though slightly below regional standards.
Iako nešto niži od regionalnih standarda, ekonomski je rast u posljednje vrijeme bio jak i stabilan.
Recent growth has relied on strong domestic investment.
Rast se uglavnom temeljio na snažnim domaćim investicijama.
Export performance has been disappointing.
Izvozni učinak bio je razočaravajući.
2 As set out in the Government of the Republic of Croatia (2006).
2 Kao što stoji u dokumentu Vlade Republike Hrvatske (2006).
For an earlier elaboration of a long-term growth strategy for Croatia, see Mihaljek (2001).
O prethodnoj elaboraciji dugoročne strategije rasta za Hrvatsku vidjeti Mihaljek (2001).
At the same time, recent economic performance has been associated with heightened external vulnerabilities.
Valja istaknuti kako je navedeni ekonomski učinak bio popraćen pojačanim vanjskim nestabilnostima.
Total foreign direct investment (FDI) into Croatia is close to the regional average (ave
Izravna strana ulaganja (ISU) u Hrvatskoj blizu su regionalnog prosjeka (iznose samo
raging just below 5 percent of GDP annually during 2002-2006), but “greenfield” FDI has been well below potential.
nešto manje od 5% BDP-a godišnje u razdoblju 2002-2006), ali je zabilježena razina greenfield izravnih stranih ulaganja daleko ispod potencijala.
In a cross-country study for southeastern Europe, Demekas et al. (2005) estimate a gravity model for “potential” nonprivatization FDI (which captures greenfield FDI) using data up to 2003.
U istraživanju zemalja jugoistočne Europe, Demekas, Horváth, Ribakova i Wu (2005) procjenjuju gravitacijski model za potencijalna neprivatizacijska izravna strana ulaganja (koja obuhvaćaju greenfield strana ulaganja) korištenjem podataka do 2003.
They find that the estimated gap (underperformance) between actual and potential FDI in Croatia is one of the largest in the region.
Otkrivaju da je procijenjeni jaz između stvarnih i potencijalnih ISU u RH jedan od najvećih u regiji.
Looking at Croatia's reform progress in recent years in more detail, progress relative to other economies has been slower in a number of areas.
Promatrajući detaljnije napredak Hrvatske kroz proces reforme u posljednje vrijeme, nameće se zaključak kako je napredak u usporedbi s drugim gospodarstvima u mnogim područjima bio sporiji.
And Croatia still lags behind most other transition economies in competition policy, large-scale privatization, and price liberalization.
Hrvatska još uvijek zaostaje za većinom drugih tranzicijskih zemalja u politici konkurentnosti, velikim privatizacijama i liberalizaciji cijena.
According to the EFN index of economic freedom (up to 2004), Croatia has progressed in most areas of macroeconomic and structural reform measured by the index, but by less than the rest of the world.
Sukladno EFN indeksu ekonomske slobode (do 2004), Hrvatska je na većini područja makroekonomskih i strukturnih reformi mjerenih tim indeksom napredovala, ali ipak manje nego ostatak svijeta.
As a result, Croatia's ranking for the overall EFN index has fallen over the past ten years.
Posljedica je to da je rang Hrvatske za cjelokupni EFN indeks u posljednjih deset godina pao.
A vast empirical literature has identified a multitude of factors that can determi
Opsežna empirijska literatura identificirala je mnoštvo činitelja koji mogu odredi
ne economic growth.
ti ekonomski rast.
Anecdotal evidence also suggests a large underground economy, which implies that actual production may be considerably higher than estimated GDP.
Anegdotski dokazi također upućuju na znatnu sivu ekonomiju, što upućuje na činjenicu da stvarna proizvodnja može biti mnogo veća od procijenjenog BDP-a.
Although inclusion of the underground economy in GDP estimates would affect ratios to GDP, it is not expected to affect significantly the trend GDP growth.
Iako bi uključivanje sive ekonomije u procjenu BDP-a utjecalo na omjere BDP-a, ne očekuje se da bi došlo do značajne promjene trenda rasta BDP-a.
Several stylized facts emerge from a cross-country comparison of growth determinants.
Nekoliko stiliziranih činjenica proizlazi iz usporedbe determinanti rasta promatranih zemalja.
The Appendix compares the main growth determinants in Croatia with selected neighboring and regional economies in southeastern Europe (SEE), other peer economies in central and eastern Europe (CEE), and the euro area.
U prilogu je dana usporedba glavnih odrednica rasta Hrvatske i odabranih susjednih i regionalnih ekonomija u Jugoistočnoj Europi, ostalih usporedivih ekonomija Srednje i Istočne Europe te eurozone.
The table in the Appendix shows several alternative indicators for each growth determinant for recent years, depending on data availability.
Priložena tablica daje nekoliko alternativnih indikatora za svaku odrednicu rasta u proteklom razdoblju, ovisno o dostupnosti podataka.
The literature has found that each of these variables significantly affects economic growth.
Literatura otkriva kako svaka od tih varijabli uvelike utječe na ekonomski rast.