natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, this exercise might provide some insights for SDM in other countries that might be contemplating such a move, or have already established a flat-rate system.
Međutim, ova analiza može dati uvid donositeljima odluka u drugim zemljama koje razmišljaju o takvom potezu, ili su već uspostavile sustav s jednom stopom.
23 The allowance of taxpayer i is thus Ai = η if Xi ≥ η and Ai = Xi if Xi < η.
23 Osobni odbitak obveznika i stoga je Ai = η ako je Xi ≥ η ili Ai = Xi ako je Xi < η.
24 Remember that the “regressivity” of allowance is equal to negative progressivity of allowance, ρA (p) = -A (p).
24 Prisjetimo se da je “regresivnost” osobnog odbitka jednaka negativnoj progresivnosti osobnog odbitka, ρA (p) = -A (p).
where tF is the average tax rate of the flat-rate system.
gdje je tF prosječna porezna stopa UASR sustava.
Rearranging (19) and setting
Preuređivanjem (19) i postavlja
conditions IR,F (ν) = IR,A (ν) and tF = tA, where IR,A (ν) and tA are respectively the IRprogressivity and average tax rate of the actual system, we obtain (20), which calculates the index of regressivity of allowances, achieved with nominal allowance η*, at which the IR-progressivities of the flat and actual systems are the same:
njem uvjeta IR,F (ν) = IR,A (ν) i tF = tA, gdje IR,A (ν) i tA označuju IR-progresivnost i prosječnu poreznu stopu stvarnog sustava, dobivamo (20), kojim se izračunava indeks regresivnosti osobnog odbitka, postignut nominalnim osobnim odbitkom η*, pri kojemu su IRprogresivnost UASR-a i stvarnog sustava jednake:
The simulation goes as follows: using the distribution of pre-tax incomes, we calculate values of ρηA (ν) for a wide range of η -values and we then look for ρηA
Simulacija se provodi ovako: koristeći se distribucijom bruto dohotka, izračunavamo vrijednosti ρηA (ν) za velik broj vrijednosti η i među njima tražimo ρηA
The needed single tax rate φ* is then obtained as φ* = tA / bη*, where bη* is ratio of the tax base to total pre-tax income when η = η*.
Potrebna jedinstvena stopa φ* tada se dobiva kao φ* = tA / bη*, gdje je bη* omjer osnovice i bruto dohotka za η = η*.
The simulation is done for the pre-tax income distribution of 2004, for several values of the ethical parameter.
Simulacija je učinjena za distribuciju bruto dohotka u 2004. godini, za nekoliko vrijednosti etičkog parametra.
Unique allowance (α*)
Osobni odbitak (α*)
Flat tax rate (φ*)
Jedinstvena stopa (φ*)
Table 5 shows that the models with a lower value of the ethical parameter require a
Tablica 5. pokazuje da modeli s nižom vrijednosti etičkog parametra zahtijevaju viši
The case shown in Table 5 is no exception: IR (3) > IR (2) > IR (1.5) for all three models, M1-M3.
Primjer prikazan u tablici 5. nije iznimka: IR (3) > IR (2) > IR (1,5) za sva tri modela, M1-M3.
The reason for an SDM with lower value ν asking for relatively more progressivity in a simulated system lies in his perception of the progressivity of the actual system.
Razlog što DDO s nižom vrijednosti ν traži relativno više progresivnosti jest njegova percepcija progresivnosti stvarnog sustava.
We have seen that an SDM with low (high) values of ν attributes greater relative significance to progressivity obtained at higher (lower) quantiles of pre-tax distribution.
Vidjeli smo da DDO s niskom (visokom) vrijednosti ν veću važnost pridaje progresivnosti postignutoj na višim (nižim) kvantilima distribucije bruto dohotka.
The actual system achieves most of its progressivity at the highest quantiles, largely thanks to progressive rate structure that, of course, does not exist in UASR models.
Stvarni sustav postiže najveći dio progresivnosti na najvišim kvantilima, i to zahvaljujući progresivnoj strukturi poreznih stopa, koja, kao što smo rekli, ne postoji u UASR modelima.
Lambert (2001) says that “popular analysis [of income tax reform] begins, and often
Lambert (2001) kaže kako “popularna analiza (reforme poreza na dohodak) počinje, a
ends, by identifying the pattern of gainers and losers when taxes are changed”.25 Here we end with the analysis of change in tax burdens caused by three UASR models.
često i završava utvrđivanjem tko bi bili dobitnici, a tko gubitnici zbog poreznih promjena”.25 Ovdje završavamo analizom promjene poreznog tereta koju bi izazvala tri UASR modela.
Figure 7 presents changes in the average tax rate that would occur under these alternative tax systems compared to the actual system, with positive changes representing an increase in tax burden and vice versa.
Slika 7. predočuje promjene prosječne porezne stope koje bi se dogodile u opisanim alternativnim poreznim sustavima, pri čemu pozitivne promjene označavaju rast poreznog tereta, i vice versa.
Again we face a contradictory result: due to larger personal allowance, the model M1, based on lowest ν, creates tax cuts for the largest number of lowerincome people and the smallest number of people with highest incomes (and smallest cuts for this group), among all three models.
Ponovno se susrećemo s proturječnim rezultatom: zbog višega osobnog odbitka model M1, zasnovan na najnižoj vrijednosti ν, dovodi do poreznog olakšanja za najveći broj ljudi s niskim dohocima i za najmanji broj ljudi s najvišim dohocima (i najmanjih olakšanja za tu skupinu), od sva tri modela.
25 One such analysis is provided for current PIT system in Croatia by Urban (2006).
25 Jednu takvu analizu sadašnjeg sustava poreza na dohodak u Hrvatskoj proveo je Urban (2006).
change in average tax rate
promjena prosječne porezne stope
(in percentage points)
(u postotnim bodovima)
This paper analyzed various redistributional aspects of Croatian personal income tax
U ovom su radu analizirani razni redistributivni aspekti poreza na dohodak u Hrvatskoj
Progressivity was decomposed using the methodology proposed by Pfähler (1990) and further elaborated by Lambert (2001).
Progresivnost je dekomponirana metodologijom koju je predložio Pfähler (1990), a dodatno razradio Lambert (2001).
The breakdowns reveal how different elements of the PIT system, that is, the rate structure, allowances, deductions and tax credits, contribute to the achievement of overall progressivity.
Ta dekompozicija otkriva kako različiti elementi sustava poreza na dohodak - raspored poreznih stopa, osobni odbitak, ostali odbici i umanjenja poreza - pridonose ostvarenju ukupne razine progresivnosti.
It is shown that the patterns of progressivity, and the effects of the elements which cause it, vary over the quantiles of the pre-tax income distribution.
Pokazano je da se ukupna progresivnost i njezine komponente razlikuju s obzirom na kvantile distribucije bruto dohotka koje promatramo.
Quantile analysis thus has an advantage over scalar measures, such as the standard Gini-based measures of income inequality (Gini coefficient), and of progressivity (Reynolds-Smolensky and Kakwani indices).
Kvantilna analiza, dakle, ima prednosti u usporedbi sa skalarnim mjerama nejednakosti dohotka i progresivnosti zasnovane na Ginijevu koeficijentu (Reynolds-Smolenskyjev i Kakwanijev indeks).
However, in this paper scalar measures are also used, so-called S-indices, which have been purpose-designed in terms of single parameter Gini and concentration indices, where the parameter expresses the SDM's ethical judgments.
Ipak, ovdje su upotrijebljene i skalarne mjere, tzv. jednoparametarski Ginijevi indeksi ili S-indeksi, u kojima taj parametar odražava etičke prosudbe DDO-a.
For different choices of the ethical parameter underpinning the S-indices, comparison of results obtained for different time periods (countries) will bring different results.
Za različite vrijednosti etičkog parametra usporedba rezultata dobivenih za više vremenskih razdoblja (ili zemalja) dat će različite zaključke.
Also, the conclusions about the relative contributions of PIT elements to progressivity are sensitive to the coverage of population that is analyzed.
Osim toga, zaključci o relativnoj važnosti pojedinih elemenata u postizanju progresivnosti poreza na dohodak također su osjetljivi na odabir populacije koja se promatra.
The redistributive power of Croatian PIT fell over the period, thanks to the lower av
Snaga preraspodjele poreza na dohodak u Hrvatskoj tijekom razdoblja se smanjila kao
erage tax rate, and in spite of the increased concentration of taxes as compared to the inequality of pre-tax income.
posljedica niže prosječne porezne stope, unatoč povećanoj koncentraciji poreza u usporedbi s nejednakošću bruto dohotka.
On average, the largest share of progressivity can be attributed to allowances, while the rate structure is more important at the upper quantiles.
U prosjeku, najveća se zasluga za progresivnost može pripisati osobnom odbitku, dok je raspored poreznih stopa važan na gornjim kvantilima distribucije.
Deductions, as in other countries, have a negative contribution to progressivity.
Ostali odbici, kao i u drugim zemljama, imaju negativan utjecaj na progresivnost.
Tax credits are a negligible element of the Croatian personal income tax system.
Umanjenja poreza zanemariv su element hrvatskog sustava poreza na dohodak.
For a country planning a tax reform, it is important to know how
Za zemlju koja planira poreznu reformu važno je znati kako je progresi
progressivity is achieved in the current system.
vnost postignuta u sadašnjem sustavu.
Based on that, some recommendations can be given on possible paths for reform.
Iz tih spoznaja mogu proizići preporuke o mogućim smjerovima reforme.
It is shown that a simple flat-rate revenue-neutral system could preserve progressivity.
Pokazano je kako jednostavni, prihodno neutralni sustav s jedinstvenom stopom može sačuvati progresivnost.
Parameters of this system, allowance and single rate, would depend upon the ethical stance of the SDMs: those relatively less (more) favorably inclined to the lower tail of the pre-tax income distribution will choose a higher (lower) allowance and a higher (lower) single tax rate.
Parametri ovoga sustava, visina osobnog odbitka i porezne stope, ovisili bi o etičkim pogledima DDO-a: oni koji su relativno manje (više) naklonjeni donjem dijelu distribucije bruto dohotka izabrat će viši (niži) osobni odbitak i višu (nižu) jedinstvenu poreznu stopu.
Norwell, MA: Kluwer Aca
Norwell, MA: Kluwer Acade
Available from: [http://www.ijf.hr/eng/FTP/2005/1/nestic.pdf].
Dostupno na: [http:// www.ijf.hr/FTP/2005/1/nestic.pdf].
“A single rate of personal income tax: the impact on the distribution of the tax burden” [online].
“Jedna stopa unutar poreza na dohodak: utjecaj na raspodjelu poreznog tereta” [online].
A) S-Gini social welfare function
A) S-Ginijeva funkcija društvenog blagostanja
S-Gini social welfare function aggregates individual incomes in the following way:
S-Ginijeva funkcija društvenog blagostanja agregira pojedinačne dohotke na način:
where ω (p,ν) is a weighting scheme with single-parameter ν.
gdje je ω (p,ν) shema ponderiranja s jednim parametrom ν.
Figure A1 illustrates ω (p,ν)
Slika A1. prikazuje ω (p,ν)
for several values of the ethical parameter ν.
za nekoliko vrijednosti etičkog parametra ν.
For ν = 1 the weights are equal to 1 for all individuals, and in this case welfare is identical to per capita income, a common aggregate measure of society's living standard.
Za ν = 1 ponderi su za sve pojedince jednaki 1, i u tom slučaju blagostanje je identično dohotku po stanovniku, uobičajenoj agregatnoj mjeri životnog standarda stanovništva.
For ν > 1 weights are decreasing in p, such that ω (p = 0,ν) = ν and ω (p = 1,ν) = 0.
Za ν > 1 ponderi padaju u p, tako da je ω (p = 0,ν) = ν i ω (p = 1,ν) = 0.
Also observe that ωp,ν
Treba također zamijetiti da je ωp,ν
dp = 1, i.e. the weights sum up to 1.
dp = 1, tj. da je zbroj pondera jednak 1.
As Duclos and Araar (2006) show, the S-Gini social welfare function can ( ), where μ is the avalso be expressed using Lorenz curve and weighting scheme κ p;ρ
Kako pokazuju Duclos i Araar (2006), S-Ginijeva funkcija društvenog blagostanja može se također izraziti uz pomoć Lorenzove krivulje i sheme pondera κ p;ρ
Suppose that an SDM is aiming to achieve a purely egalitarian society (i.e. one in
Zamislimo da DDO želi postići čisto egalitarno društvo (ono u kojemu svi ljudi imaju
In this process, people would certainly lose part of their incentive to earn income and total income would fall below the current.
U tom bi procesu ljudi zacijelo izgubili dio poticaja za zarađivanje dohotka, te bi ukupni dohodak pao na nižu razinu od sadašnje.
Let ξ be the income of each individual in an egalitarian society in which the welfare would be the same as actual (so-called equally distributed equivalent, EDE), and μ-ξ is the loss of income per capita due to loss of earning incentives.
Neka je ξ dohodak svakog pojedinca u egalitarnom društvu, pri kojemu bi društveno blagostanje bilo jednako stvarnom (tzv. jednako raspodijeljeni ekvivalent, engl. equally distributed equivalent, EDE), a μ-ξ bio bi gubitak dohotka zbog gubitka poticaja za zarađivanje dohotka.
What part of the total income would an SDM be ready to sacrifice to achieve his goal?
Koji bi dio ukupnoga (sadašnjeg) dohotka DDO bio spreman žrtvovati kako bi ostvario svoj cilj?
The answer is given by index of income inequality, I:
Odgovor je dan indeksom nejednakosti dohotka, I:
B) Statistical inference
B) Statistička inferencija
Anderson et al (2003) used the following bootstrap sampling procedure to estimate confidence intervals for the Suits index.
Anderson i dr. (2003) upotrijebili su sljedeći postupak bootstrap uzorkovanja, kako bi procijenili intervale povjerenja za Suitsov indeks progresivnosti.
There are three stages of sampling; we name the resulting samples the 1st, 2nd and 3rd stage samples.
Uzorkovanje se sastoji od tri faze, zbog čega uzorke koje dobivamo u pojedinim fazama nazivamo uzorcima 1, 2. i 3. stupnja.
The first stage is the drawing of a representative sample from the population; we assume this has already been done.
Prva se faza sastoji od izvlačenja reprezentativnog uzorka iz populacije, a pretpostavljamo da je to već učinjeno.
Vectors v1* = v11*,...,vN1*
Vektori v1* = v11*,...,vN1*
⎤⎦ and v2* = v12*,...,vN2*
⎤⎦ i v2* = v12*,...,vN2*
⎤⎦ contain bootstrap replications of the desired measure for each of these N samples in periods 1 and 2.
Razlika tih vrijednosti u dva razdoblja jednaka je d* = v1* - v2*.
Sample without pensioners
Uzorak bez umirovljenika
Total pre-tax incomea
Ukupni bruto dohodaka
Self-employment income
Dohodak od obrta
Income from part-time and contractual work 1,875 1,549 Rental income
Dohodak od povremenog samostalnog rada 1.875 1.549 Dohodak od najamnine
Personal allowance mean standard deviation
Bruto porez aritmetička sredina standardna devijacija
Other allowances mean standardna devijacija
Umanjenja poreza aritmetička sredina standardna devijacija
THE PROBLEMS OF ACCOUNTING IN A PUBLIC INSTITUTION: THE CASE OF SLOVENIA
PROBLEMI RAČUNOVODSTVA U JAVNOJ USTANOVI: PRIMJER SLOVENIJE
Meta DUHOVNIK, PhD*
dr. sc. Meta DUHOVNIK*
Slovenian Institute of Auditors, Ljubljana
Slovenski institut za reviziju, Ljubljana
UDC 657 (497.12) JEL M41, P36, L31
UDK 657 (497.12) JEL M41, P36, L31
In the article the author determines that, due to changes during the privatisation proc
Autorica u članku zaključuje da zbog promjena u procesu privatizacije računovod
ess, the Slovenian framework for public institution accounting is unable to assure the relevant presentation of costs, benefits and effects.
stveni okvir za javne ustanove Slovenije ne može osigurati odgovarajući prikaz troškova, koristi i učinaka.
She therefore proposes certain changes based on solutions applied in the private sector accounting practices.
Stoga predlaže određene promjene na osnovi rješenja koja se primjenjuju u računovodstvenoj praksi privatnog sektora.
Her conclusions and recommendations, however, are based on a need for a true and fair measurement of a public institution's results.
Njezini zaključci i preporuke temelje se na zahtjevu za točno i objektivno mjerenje poslovnih rezultata u javnoj ustanovi.
The recommended way to achieve this goal is the proper application of solutions included in the International Public Sector Accounting Standards issued by the International Public Sector Accounting Standards Board of the International Federation of Accountants.
Način postizanja toga cilja jest odgovarajuća primjena rješenja sadržanih u Međunarodnim računovodstvenim standardima javnog sektora koje donosi Odbor za međunarodne računovodstvene standarde javnog sektora Međunarodne federacije računovođa.
Key words: public institution, benefits, costs, effects, Accounting Act, Slovenian Accounting Standards, International Public Sector Accounting Standards, accrual principle
Ključne riječi: javna ustanova, koristi, troškovi, učinci, Zakon o računovodstvu, Slovenski računovodstveni standardi, Međunarodni računovodstveni standardi javnog sektora, obračunsko načelo
The following presentation of accounting in Slovenian public institutions seeks to ex
U ovom prikazu računovodstva u slovenskim javnim ustanovama razmatra se po
* The author would like to express her gratitude to the chief editor and the reviewers for their contributions in preparing a more understandable final version of the article.
* Autorica zahvaljuje glavnoj urednici i recenzentima na njihovu doprinosu u izradi razumljivije konačne verzije ovog članka.
Although the public sector accounting legislation in Slovenia represents a kind of a hybrid of the cash-basis and accrual-basis accounting, such a hybrid is more a burden than an advantage for the public institution as defined below.
Iako je računovodstveno zakonodavstvo za javni sektor u Sloveniji neka vrsta hibrida između računovodstva na gotovinskoj osnovi i računovodstva na obračunskoj osnovi, takav je hibrid više teret nego prednost za javnu instituciju prema definiciji navedenoj u ovom tekstu.
Specifically, it does not enable a proper determination of costs and benefits with the consequence that the basis of the decision-making process is paralysed.
Naime, on ne omogućuje točno utvrđivanje troškova i koristi, što blokira osnovu procesa odlučivanja.
These differences are presented below.
Te su razlike prikazane u daljnjem tekstu.
1 The Definition and Legislative Framework of a Slovenian Public Institution
1. Definicija i zakonodavni okvir slovenske javne ustanove
If we want to define Slovenian public institution we have to start with the institution
Želimo li definirati slovensku javnu ustanovu, moramo krenuti od ustanove općeni
Institutions can be founded in Slovenia by domestic or foreign legal or natural persons.
U Sloveniji ustanove mogu osnivati domaće ili strane pravne ili fizičke osobe.
Public institutions are established to provide public services2 and other services carried out in the same way and under the same conditions.
Javne ustanove osnivaju se radi pružanja javnih usluga2 i ostalih usluga koje se obavljaju na isti način i uz jednake uvjete.
The founder of a public institution may be the Republic of Slovenia or local governments such as communities and municipalities, and other legally authorised entities.
Osnivač javne ustanove može biti Republika Slovenija ili jedinice lokalne uprave kao što su lokalne zajednice i općine, te drugi zakonom ovlašteni subjekti.
Other legal and natural persons can also be the co-founders of a public institution.
Suosnivači javne ustanove mogu biti i druge pravne i fizičke osobe.
Since public institutions are part of the public sector, their accounting rules are determined by the Public Finance Act and Accounting Act.
Budući da su javne ustanove dio javnog sektora, pravila njihova računovodstva određena su Zakonom o javnim financijama i Zakonom o računovodstvu.
Public institutions in Slovenia are very important public entities, especially in the
Javne ustanove u Sloveniji vrlo su važni javni subjekti, poglavito na području obra
The Bookkeeping Act6 (1976), accepted on its basis, was quite progressive and treated all legal entities on the equal basis.
Zakon o knjigovodstvu6 (1976), koji je donesen na njegovoj osnovi, bio je prilično napredan, te je bio jednak za sve pravne osobe.
3 At the end of March 2007, 1.490 entities were organised as public institutions, mostly in the fields of education (830), health care and social insurance (254), and other public, collective and personal services (238) (Zbirni podatki, 2007).
3 Krajem ožujka 2007. bilo je 1.490 subjekata organiziranih kao javne ustanove, većinom na području obrazovanja (830), zdravstvene zaštite i socijalnog osiguranja (254) te ostalih javnih, kolektivnih i individualnih usluga (238) (Zbirni podatki, 2007).
4 In Slovenian: Zakon o podjetjih
4 Slovenski: Zakon o podjetjih.
5 In Slovenian: Zakon o združenem delu
5 Slovenski: Zakon o združenem delu.
6 In Slovenian: Zakon o knjigovodstvu
6 Slovenski: Zakon o knjigovodstvu.
Entities performing non-business activities, were not covered by this act and had their own accounting legislation.
Pravni subjekti koji se bave neposlovnim djelatnostima nisu bili obuhvaćeni tim zakonom te su imali vlastito računovodstveno zakonodavstvo.
With the beginning of the privatisation process in 1993, the basic accounting rules for business entities (including government business entities) were transferred to the SASs, also taking into account the International Accounting Standards.
S početkom procesa privatizacije 1993. osnovna pravila računovodstva za poslovne subjekte (uključujući i državne poslovne subjekte) prenesena su u SRS, pri čemu su uzeti u obzir i Međunarodni računovodstveni standardi.
On the other hand, the Accounting Act began to cover the public sector accounting rules.
Osim toga, Zakon o računovodstvu počeo je obuhvaćati računovodstvena pravila za javni sektor.
Although different solutions were inevitable for some parts of this sector, there were other parts of it, including the above described public institutions, for which material deviations from the SASs in special fields were inappropriate.
Iako su za neke dijelove toga sektora bila neizbježna drukčija rješenja, postoje dijelovi koji obuhvaćaju i već opisane javne ustanove, u kojima je znatno odstupanje od SRS-a na nekim područjima neprikladno.
With the establishment of private entities in the fields which used to be covered solely by the public institutions, the problem has become more obvious, since it is not possible to make a reliable comparison between the results of businesses in different sectors (private and public).
Osnivanjem privatnih poslovnih subjekata na područjima na kojima su postojale isključivo javne ustanove taj problem postaje sve očitiji jer nije moguće pouzdano uspoređivati rezultate poslovnih poduzeća u različitim sektorima (privatnome i javnome).
It has to be stressed that the article deals exclusively with public institutions and not with other forms of legal entities in the public sector, such as agencies, public funds or budgets.
Treba naglasiti da se ovaj članak bavi isključivo javnim ustanovama, a ne drugim oblicima pravnih osoba u javnom sektoru kao što su agencije, javni fondovi i proračuni.
It tries to prove that public institutions should follow similar accounting rules as private sector entities, in order to be able to compare their performances with those of competitive private sector entities.
Pokušava se dokazati da bi javne ustanove trebale primjenjivati slična računovodstvena pravila kao i subjekti privatnog sektora, kako bi mogli uspoređivati svoje poslovne rezultate s konkurentskim subjektima u privatnom sektoru.
The current legislative framework for public institutions involves the following Slovenian regulations:
Postojeći zakonodavni okvir Slovenije za javne ustanove obuhvaća sljedeće propise.
(hereinafter: Rules on Analysing and Measuring);
tekstu: Pravilnik o analizi i mjerenju);
(hereinafter: Rules on Writing-off Rates);
(u daljnjem tekstu: Pravilnik o stopama otpisa);