natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Samuelson effect are based on theoretical equation (15).
muelsonova učinka temelje se na teorijskoj jednadžbi (15).
The dependent variable is the inflation differential between Croatia and the euro area.
Zavisna je varijabla razlika u rastu cijena između Hrvatske i eurozone.
The independent variables are the nominal kuna/euro exchange rate and the productivity growth differential between tradable and nontradable sectors in Croatia and the euro area weighted by shares of nontradables in consumer baskets PROD DIF
Nezavisne su varijable nominalni tečaj kune prema euru i razlika u rastu proizvodnosti u sektorima razmjenjivih i sektorima nerazmjenjivih dobara između Hrvatske i eurozone, ponderirana udjelima nerazmjenjivih dobara u potrošačkim košaricama PROD DIF
Due to the problem of serial correlation, and to improve the model's features, in equation (23) the lagged value of the inflation differential between Croatia and the euro area was added as an independent variable:
Zbog postojanja problema autokorelacije, a kako bi se poboljšale značajke modela, u jednadžbu (23) kao nezavisna varijabla dodana je lagirana vrijednost razlike u rastu cijena između Hrvatske i eurozone:
Dependent variable: Δlog RERt
Zavisna varijabla: Δlog RERt
Dependent variable: Δlog(
Zavisna varijabla: Δlog(
Notes: In this model prices are shown by consumer price index and in productivity series hotels and restaurants are included in the nontradable sector.
Napomena: U ovome modelu cijene su prikazane indeksom potrošačkih dobara, a hoteli i restorani u serijama proizvodnosti uključeni su u sektor nerazmjenjivih dobara.
As with the
Kao i u domaćoj
domestic version of the Balassa-Samuelson effect, the results of the estimated equations in the international version also indicate a statistical insignificance of the relative productivity differential to explain the change in the real exchange rate and the inflation differential between Croatia and the euro area.
verziji Balassa-Samuelsonova učinka, rezultati ocijenjenih jednadžbi i za njegovu međunarodnu verziju također upućuju na statističku nesignifikantnost razlike u relativnoj proizvodnosti za objašnjenje promjena realnog tečaja i razlike u rastu cijena između Hrvatske i eurozone.
The same result in models with different dependent variables is expected due to relatively small changes of the nominal kuna/euro exchange rate in the observed period.
Isti je rezultat, neovisno o tome koja se zavisna varijabla primjenjuje, očekivan s obzirom na to da su promjene nominalnog tečaja kune prema euru zabilježene u promatranom razdoblju bile relativno malene.
In studies where the international version of the Balassa-Samuelson effect is estimat
U radovima o procjeni međunarodne verzije Balassa-Samuelsonova učinka u zemlja
This also enables comparison of the results with Mihaljek and Klau (2004).
To ujedno omogućuje usporedbu s rezultatima istraživanja Mihaljeka i Klaua (2004).
The described results comply with their research, for they also obtained an insignifi
Naime, već opisani rezultati u skladu su s njihovim istraživanjem, u kojemu su pri
cant coefficient with an independent variable of the relative productivity differential for Croatia in their analysis of the international Balassa-Samuelson effect in Central European countries.
analizi međunarodnog Balassa-Samuelsonova učinka u srednjoeuropskim zemljama za Hrvatsku također dobili nesignifikantan koeficijent, uz nezavisnu varijablu razlike u relativnoj proizvodnosti.
Even though in their estimate they used data for a different period (1996-2002) than this paper, a confirmation of the results indicates that other factors exert a stronger impact on the inflation differential in Croatia and the euro area, meaning that the impact of the Balassa-Samuelson effect in Croatia is considerably less marked than in other countries with comparable features.
Iako je njihova procjena obuhvatila podatke za različito razdoblje (1996-2002) od razdoblja u ovom radu, potvrda rezultata upućuje na zaključak kako na razliku u rastu cijena između Hrvatske i eurozone jače djeluju drugi čimbenici, odnosno da je utjecaj Balassa-Samuelsonova učinka u Hrvatskoj znatno manji nego u drugim zemljama usporedivih značajki.
As in other Central and East European countries, testing of the Balassa-Samuelson
Kao i u drugim zemljama srednje i istočne Europe, ispitivanje Balassa-Samuelsono
effect in Croatia is particularly interesting given the prospects of its accession to the European Union and the subsequent introduction of the euro as the national currency.
va učinka u Hrvatskoj posebno je zanimljivo zbog perspektive pridruživanja EU i kasnijeg uvođenja eura kao nacionalne valute, jer se smatra kako njegovo jako djelovanje može otežati ispunjavanje kriterija konvergencija koji se odnose na inflaciju i tečaj.
However, the Balassa-Samuelson model is based on relatively rigid assumptions that
je deskriptivna analiza podataka za Hrvatsku pokazala da su samo djelomično zadovoljene.
Despite this, by using a simple accounting framework it was estimated that during the observed period the average contribution of the Balassa-Samuelson effect to annual inflation was a maximum of 0.64 percentage points.
Unatoč tome, jednostavnim je računskim okvirom ocijenjeno da je u promatranom razdoblju prosječni doprinos Balassa-Samuelsonova učinka godišnjoj inflaciji iznosio najviše 0,64 postotnih bodova.
To assess more precisely the Balassa-Samuelson effect in Croatia an econometric
nov učinak u Hrvatskoj, provedena je i ekonometrijska analiza.
analysis was conducted.
Pritom su korištene dvije
In all model specifications results of econometric analysis show the statistical insignificance of the coefficients that explain the Balassa-Samuelson effect (domestic and international).
U svim specifikacijama modela rezultati ekonometrijske analize upućuju na statističku nesignifikantnost koeficijenata kojima se objašnjava Balassa-Samuelsonov učinak.
The impossibility of confirming a link between relative productivity and relative pric
Nemogućnost potvrđivanja povezanosti relativne proizvodnosti i relativnih cijena,
es, i.e. the low significance of the Balassa-Samuelson effect, can be explained by several factors.
odnosno niska signifikantnost Balassa-Samuelsonova učinka može se objasniti uz pomoć nekoliko čimbenika.
It is possible that labour market rigidity and high unemployment in Croatia weakened the mechanism whereby productivity growth should spur higher wages.
Tako je moguće da su rigidnost tržišta rada i visoka nezaposlenost u Hrvatskoj oslabili mehanizam kojim bi rast proizvodnosti trebao djelovati na rast nadnica.
On the other hand, tradables prices are greatly influenced by market liberalization and reduction of tariff and non-tariff barriers on foreign trade, which contributed to more intense competition on the domestic market, which in turn limited higher price growth.
Osim toga, cijene razmjenjivih dobara pod velikim su utjecajem trgovinske liberalizacije i smanjenja carinskih i necarinskih ograničenja postavljenih vanjskoj trgovini, što je pridonijelo jačanju konkurencije na domaćem tržištu, a ona ograničava snažniji rast cijena.
Growth in nontradables prices, however, was probably greatly influenced by the process of deregulation of earlier administratively regulated prices.
Na rast cijena nerazmjenjivih dobara, pak, vjerojatno je uvelike utjecao i proces deregulacije već prije administrativno reguliranih cijena.
We can conclude that the presence of the Balassa-Samuelson effect in Croatia is ob
Na kraju možemo zaključiti kako je djelovanje Balassa-Samuelsonova učinka u Hr
viously less marked than in similar countries, so its influence on inflation and real exchange rate should not constitute a barrier to meeting convergence criteria, rather attention should be dedicated to other factors that lead to price increases in Croatia.
vatskoj očito slabije nego u zemljama usporedivih značajki, pa njegov učinak na inflaciju i realni tečaj ne bi trebao biti problem pri zadovoljavanju kriterija konvergencije, već bi se pozornost trebala pridati drugim čimbenicima koji pridonose rastu cijena u Hrvatskoj.
Finally, further testing and estimates of the Balassa-Samuelson effect in Croatia are crucial to a better understanding of this economic phenomenon.
Konačno, daljnje testiranje i procjena Balassa-Samuelsonova učinka u Hrvatskoj nužni su ne bi li se bolje upoznao taj ekonomski fenomen.
Sources: CBS; ECB
Izvori: DZS; ECB
Tanja MARKOVIČ-HRIBERNIK, DSc*
dr. sc. Tanja MARKOVIČ-HRIBERNIK*
Faculty of Economics and Busines, Maribor
Ekonomsko-poslovni fakultet, Maribor
Aleksandra MURKS, MSc* Talum d.d., Kidričevo
mr. sc. Aleksandra MURKS* Talum d.d., Kidričevo
Slovenia established different measures for reducing GHG emissions long before its ratification.
Još prije ratifikacije Sporazuma, u Sloveniji su uvedene brojne mjere za smanjenje zagađivanja plinovima.
Paper also describes the compliance cost of achieving the Kyoto target and expected movements on the Slovenian allowances market.
U radu se također opisuju troškovi prilagodbe ciljevima iz Kyota i očekivana kretanja na slovenskom tržištu dozvola za zagađivanje.
* The authors thank the reviewers most sincerely for their useful comments.
* Autorice najiskrenije zahvaljuju recenzentima na njihovim korisnim komentarima.
Murks: The Long Road from Ljubljana to Kyoto: Implementing Emission Trading
Murks: Dug je put od Ljubljane do Kyota: dozvole za zagađivanje i porez na ugljični dioksid
The Kyoto Protocol was established with the main aim of preventing further increases
Protokol iz Kyota donesen je s glavnim ciljem sprečavanja budućih povećanja razi
in greenhouse gas (GHG) emissions and global warming.
ne zagađivanja stakleničkim plinovima i globalnog zatopljenja.
The Kyoto Protocol includes economic instruments, called flexible mechanisms,
Protokol iz Kyota obuhvaća nekoliko ekonomskih instrumenata pod nazivom fleksi
The emissions trading mechanism in the EU is defined by the Directive establishing a scheme for GHG emission allowance trading, adopted on October 13, 2003 (Directive 2003/87/EC).
Mehanizam trgovanja dozvolama za zagađivanje u EU definiran je prema Smjernici kojom se ustanovljuje njegova shema, usvojenoj 13. listopada 2003. godine (Smjernica 2003/87/EC).
The emissions trading is divided into two phases in the EU.
U EU trgovanje dozvolama za zagađivanje podijeljeno je na dvije faze.
riod 2005-2007, includes only emissions trading of carbon dioxide (CO2).
zdoblju od 2005. do 2007, obuhvaća samo trgovanje dozvolama za zagađivanje ugljikovim dioksidom (CO2).
The EU emissions trading scheme includes energy activities, production and processing of ferrous metals, cement, lime, glass, ceramic and kiln production, and pulp and paper production.
Europska shema trgovanja dozvolama za zagađivanje obuhvaća energetske aktivnosti, proizvodnju i procesuiranje željezovitih metala, cementa, vapna, stakla, keramike i peći za sušenje, drvne celuloze i papira.
Energy activities include combustion installations with a rated thermal input exceeding 20 MW (Directive 2003/87/EC, Annex I).
Energetske aktivnosti uključuju postrojenja s izgaranjem i procijenjenim termalnim inputom višim od 20 MW (Smjernica 2003/ 87/EC, Aneks I).
Emission trading is built on the allocation of allowances.
Trgovanje dozvolama za zagađivanje bazira se na raspodjeli tih dozvola.
Total allocation means the upper limit of the GHG emissions, which is defined by the agency responsible for a given period of time.
Ukupan broj dozvola označava gornju granicu razine zagađivanja, a definira je agencija odgovorna za određeno vremensko razdoblje.
Companies with lower emissions reduction costs may sell the surplus of their allowances to companies with higher emissions reduction costs that cannot reduce their emissions efficiently.
Poduzeća s nižim troškovima smanjenja razine zagađivanja mogu prodati višak svojih dozvola poduzećima čiji su troškovi smanjenja razine zagađivanja viši i koja ne mogu učinkovito smanjiti razinu zagađivanja.
The main purpose of emissions trading in Slovenia is to supplement domestic meas
Glavna svrha trgovanja dozvolama za zagađivanje u Sloveniji jest dopuna domaćih
ures in order to reach the required reductions in GHG emissions.
mjera za smanjenje razine zagađivanja na zahtijevanu razinu.
The most important domestic measures are the existing CO2 tax, increasing energy efficiency, encouraging the consumption of renewable energy (biomass, solar energy and wind energy), switching to fuels with a lower carbon content (e.g. from coal to gas), environmentally sound waste management, encouraging public transport, stimulating combined heat and electrical energy production, energy labeling of household devices, improving energy efficiency of buildings (MOPE, 2003).
Najvažnije domaće mjere jesu postojeći porez na CO2, poticaji za povećanje efikasnosti energije, poticaji za potrošnju obnovljive energije (biomasa, Sunčeva energija i energija vjetra), poticaji za prelazak na goriva s nižim udjelom ugljika (npr. s ugljena na plin), vođenje ekološki osviještene politike zbrinjavanja otpada, poticanje javnog prijevoza, stimuliranje kombinirane proizvodnje toplinske i električne energije, označavanje kućanskih aparata energetskim oznakama i poboljšavanje energetske učinkovitosti zgrada (MOPE, 2003).
In this paper we will analyze only the CO2 tax and the emissions trading mechanism
U ovom ćemo radu analizirati samo porez na CO2 i sustav trgovanja dozvolama za
Our main purpose is to present the establishment of the national allocation plan in Slovenia, the expected compliance costs for achieving the Kyoto target, and expected movements on the emissions allowances market in Slovenia.
Naš je glavni cilj prikazati stvaranje nacionalnog plana raspodjele dozvola u Sloveniji, očekivane troškove prilagodbe ciljevima iz Kyota te očekivana kretanja na slovenskom tržištu dozvola za zagađivanje.
We will also present the main characteristics and efficiency of the CO2 tax in Slovenia.
Također ćemo prikazati glavna obilježja i učinkovitost poreza na CO2 u Sloveniji.
2 The distance from the Kyoto Protocol target in the EU member states
2. Udaljenost od ciljeva Protokola iz Kyota u državama članicama Europske unije
The distance of the old member states (EU-15) from the Kyoto protocol targets is shown in Figure 1.
Udaljenost starih država članica (EU-15) od ciljeva zadanih Protokolom iz Kyota prikazana je na slici 1.
Data source: EEA (2005), CDR (2005) and own calculations.
Izvor podataka: EEA (2005), CDR (2005) i vlastiti izračun
Among the new EU member states, Slovenia is the only one, which does not fulfill the Kyoto target.
Među novim zemljama članicama Slovenija je jedina koja ne ispunjava te ciljeve.
Thus Slovenia will be a net buyer of allowances.
Dakle, Slovenija će biti neto-kupac dozvola.
According to some authors, the main reasons why some transition countries are in a better position than Slovenia in reducing the required emissions levels, include the following: higher efficiency in decreasing fuel consumption in industry and electricity and heat production, more successful reductions of energy inefficiency in heavy industry and an efficient overall restructuring of the economy in the late 1980s and early 1990s, which was followed by the closing down of some energy intensive companies (EEA, 2004b).
Prema nekim autorima, glavni razlozi zbog kojih su neke zemlje u tranziciji uspješnije u smanjenju zahtijevane razine zagađivanja od Slovenije jesu veća učinkovitost u smanjivanju potrošnje goriva u industriji i proizvodnji električne i toplinske energije, uspješnije smanjenje energetskih neefikasnosti u teškoj industriji i učinkovito ukupno restrukturiranje ekonomije u kasnim 1980-ima i početkom 1990-ih, nakon čega je uslijedilo zatvaranje nekih poduzeća koja su se intenzivno koristila energijom (EEA 2004b).
Change in % emissions 2003/1990
promjena u % zagađivanje 2003/1990.
Source: Kolar (2004), EEA (2005), CDR (2005) and own calculations.
Izvor: Kolar (2004), EEA (2005), CDR (2005) i vlastiti izračun
The biggest potential net seller of allowances is Poland, with around 55 million tons
Najveći potencijalni neto-prodavač dozvola za zagađivanje je Poljska, s oko 55 mili
However, results of recent research have shown that Polish installation operators would rather produce more electrical energy than sell the allowance surpluses (Atkins, 2005).
Ipak, rezultati nedavnog istraživanja pokazali su da bi poljski operateri postrojenja radije proizvodili više električne energije nego prodavali višak dozvola za zagađivanje (Atkins, 2005).
Poland is followed by the Czech Republic (with more than 10 million tons of CO2 per year), Lithuania (around 7 million tons of CO2 per year), Estonia (with more than 5 million tons of CO2 per year), Slovakia (around 5 million tons of CO2 per year) and Latvia (around 2 million tons of CO2 per year) (Carbon Market Monitor, March 18, 2005).
Poljsku slijedi Češka (s više od 10 milijuna tona CO2 u godini), Litva (s oko 7 milijuna tona CO2 u godini), Estonija (s više od 5 milijuna tona CO2 u godini), Slovačka (s oko 5 milijuna tona CO2 u godini) i Latvija (s oko 2 milijuna tona CO2 u godini) (Carbon Market Monitor, 18. ožujka 2005).
Slovenia followed the GHG emissions reduction target before the ratification of the
Slovenija je slijedila politiku ciljnog smanjenja razine zagađivanja još prije ratifika
Kyoto Protocol - that is, before June 21, 2002.
cije Protokola iz Kyota - dakle, prije 21. lipnja 2002. godine.
In the following chapter the main characteristics of the CO2 tax in Slovenia are presented.
U sljedećem poglavlju opisujemo glavna obilježja poreza na CO2 u Sloveniji.
In the year 1998, the tax was increased to 3 SIT/kg CO22 (UL RS 24/98).
U 1998. godini porez je povećan na 3 SIT/kg CO22 (UL RS 24/98.).
Since then the tax has remained unchanged until 2005, when it was supplemented due to the emissions trading mechanism.
Porez je otada ostao nepromijenjen sve do 2005. godine, kad je dopunjen zbog uvođenja mehanizma trgovanja dozvolama za zagađivanje.
In the year 1997, when the CO2 tax was implemented, it was not originally intend
U 1997. godini, kad je porez na CO2 uveden, izvorna namjera Vlade nije bila da njime
ed to reduce CO2 emissions.
smanji proizvodnju CO2.
It was implemented because of the additional demands of the national budget, due to the decline of some other budget revenues (at that time, the country had reduced social insurance contributions, which were paid by employers and in such a way it was hoped to unburden the labor factor).
Porez je uveden zbog dodatnih potreba državnog proračuna, u kojemu je došlo do pada ostalih proračunskih prihoda (u to vrijeme država je smanjila doprinose za socijalno osiguranje koje su plaćali poslodavci u nadi da će se na taj način smanjiti opterećenje na plaćanje faktora rada).
Beside this, the biggest CO2 emissions producers were exempted from paying the CO2 tax (in the year 1997, thermal power stations, heating stations and boiler houses for heating produced more than 50% of total CO2 emissions).
Osim toga, najveći proizvođači CO2 bili su izuzeti od plaćanja poreza na CO2 (u 1997. godini termoelektrane, toplane i kotlovnice proizvodile su više od 50% ukupnog zagađivanja CO2).
As we have already mentioned, the tax in the year 1997 was set at a very low level (1 SIT/kg CO2).
Kao što smo već spomenuli, 1997. porez je bio postavljen na vrlo nisku razinu (1 SIT/kg CO2).
Considering such a low CO2 tax level and the many exemptions for its payment, nobody expected that the CO2 tax could significantly influence emissions reductions.
S obzirom na tako nisku razinu poreza na CO2 i na mnoge iznimke u njegovu plaćanju, nitko nije očekivao da bi porez na CO2 mogao značajnije utjecati na smanjenje razine zagađivanja.
In the year 1998, the tax level was increased to 3 SIT/kg CO2, but other big changes
U 1998. godini porez je povećan na 3 SIT/kg CO2, ali ostale velike promjene nisu
The detailed reasons behind this threefold increase in the tax level are not known, but we can assume that the main reason was: higher budget revenues and the realization that the tax level was insufficient to achieve the required or needed effects.
Detaljni razlozi za to trostruko povećanje poreza nisu poznati, ali možemo pretpostaviti da je glavni razlog bilo ostvarenje većih proračunskih prihoda i shvaćanje da je razina poreza nedovoljna da bi se postigli potrebni ili nužni učinci.
2 See more about this tax in Markovič-Hribernik and Schlegelmilch, 1999; Schlegelmilch and Markovič-Hribernik, 2002.
2 Više o tom porezu vidjeti u Markovič Hribernik i Schlegelmilch (1999) i Schlegelmilch i Markovič Hribernik (2002).
In the year 1998, the biggest CO2 producers still did not have to pay the tax, which was supported by the political background, because these biggest CO2 producers were (and still are) state owned.
U 1998. godini najveći proizvođači CO2 zbog političke potpore još uvijek nisu bili obveznici poreza jer su najveći proizvođači CO2 u to vrijeme bili (i još uvijek jesu) u vlasništvu države.
The country also protected domestic coal producers, especially to maintain social peace in regions where the population is very dependent on the existence of coalmines.
Država je također zaštitila domaće proizvođače ugljena, pogotovo kako bi održala socijalni mir u regijama gdje je stanovništvo izrazito ovisno o rudnicima ugljena.
The threefold increase in the CO2 tax level had a negative influence on the industry producers with a high share of fuel costs in the total value added (pulp and paper, industry of building materials and basic chemistry), which led to a worse competitive position for these producers.
Trostruko povećanje poreza na CO2 imalo je negativan utjecaj na industrijske proizvođače s visokim udjelom troškova goriva u ukupnoj dodanoj vrijednosti proizvodnje (proizvođači drvne celuloze i papira, industrija građevnog materijala i osnovna kemijska industrija), što je dovelo do lošije konkurentske pozicije tih proizvođača.
The CO2 tax was once again changed in the year 2000.
Porez na CO2 još je jedanput promijenjen u 2000. godini.
Changes have included the
Promjene su obuhvatile mo
possibility for delaying repayments of already paid CO2 tax until 2009.
gućnost odgode povrata već plaćenog poreza na CO2 do 2009. godine.
The percentage of the repayment is smaller every year, with 2009 being the last year in which repayment can be required.
Postotak povrata svake je godine sve manji, s tim da je 2009. zadnja godina kad se može zatražiti povrat.
The repayment can be claimed on the basis of the permit with the tax-free use of fuels, issued by the Ministry of the Environment and Spatial Planning.
Povrat se može zatražiti na temelju dozvole za neoporezivo korištenje goriva koju izdaje Ministarstvo okoliša i prostornog planiranja.
Due to this change, revenues generated from the CO2 tax have since been reduced.
Od uvođenja te promjene prihodi od poreza na CO2 smanjili su se.
CO2 emissions (in millions of tons)
Razina zagađivanja CO2 (u mil. tona)
Repayments are included in Table 1.
Iznos povrata uključen je u tablicu 1.
Source: Ministry of finance (internal data) and Ministry of Environment and Spatial planning (internal data); Agencija Republike Slovenije za okolje (2005).
Izvor: Ministarstvo financija (interni podaci) i Ministarstvo okoliša i prostornog planiranja (interni podaci); Agencija Republike Slovenije za okolje (2005).
The item “other sectors” includes the commercial sectors, households and agriculture and forestry.
Stavka ostali sektori obuhvaća komercijalni sektor, kućanstva te poljoprivredu i šumarstvo.
We could say that the main reason for this 3% reduction of CO2 emissions was smaller electricity production in thermal-power stations in the year 2003 compared to 2002.
Možemo reći da je glavni uzrok tom 3-postotnom smanjenju razine zagađivanja CO2 manja proizvodnja električne energije u termoelektranama u 2003. godini u usporedbi s 2002. godinom.
It was actually smaller by 206 GWh, which means a 2% reduction in electricity production.
Stvarno smanjenje iznosilo je 206 GWh, što je smanjenje od 2% u proizvodnji električne energije.