natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For administrative data, the rate was dropping at the beginning and rising later.
U izračunima s administrativnim podacima stopa je u početku padala, a zatim rasla.
For survey data, there was a growth until 2004 followed by a decline.
U anketnim podacima do 2004. godine zabilježen je rast, a zatim je slijedio pad.
Source: Author, based on data from Table 17.
Izvor: autoričin rad na temelju podataka iz tablice 17.
The reason for this can be the fact that a certain share of population works in both official and unofficial economy at the same time, but this method cannot identify these values.
Razlog tome može biti činjenica da određeni udio stanovništva istodobno radi i u službenome i u neslužbenom gospodarstvu, ali primijenjenom metodom nije moguće odrediti te vrijednosti.
hypothetically active - de facto active
hipotetički aktivno - stvarno aktivno zaposleni
For this reason we will make approximations by a line and calculate the correlation coefficients based on six data which will, naturally, not be representative for the total population.
Stoga ćemo napraviti aproksimacije pravcem i izračunati koeficijente korelacije na temelju šest podataka koji, naravno, neće biti reprezentativni za cjelokupnu populaciju.
The values for administrative data are: -0.92, 0.41 and 0.7.
Za administrativne podatke te su vrijednosti -0,92, 0,41 i 0,7.
Again, we notice the contradiction between the obtained data due to different ways of their collecting.
Dakle, među dobivenim rezultatima ponovno uočavamo kontradikciju zbog različitog načina prikupljanja podataka.
In this Section, we will attempt to calculate the activity rates and unofficial employment for the European Union.
U ovom ćemo dijelu rada pokušati izračunati stope aktivnosti i neslužbenu zaposlenost za Europsku uniju.
Source: Author, based on internet source www.unece.org (links: Statistical Data On-Line → Labour
Nezaposleni Stvarno aktivno stanovništvo Stopa aktivnosti (%) Hipotetički aktivno stanovništvo Neslužbena zaposlenost (%)
activity rate HR activity rate EU
stopa aktivnosti HR stopa aktivnosti EU
Source: Author, based on Figure 14 and data from Table 18.
Izvor: autoričin rad na temelju grafikona 14. i podataka iz tablice 18.
Such results are meaningful and expected since the Union has higher living standard, more developed industry and generally better organization of labour than Croatia.
Takav je rezultat smislen i očekivan jer Europska unija ima viši standard, razvijeniju industriju i, općenito, bolju radnu organizaciju nego Hrvatska.
Source: Author, based on Table 17 and 18.
Izvor: autoričin rad na temelju tablica 17. i 18.
Using means, we will sort the countries in the ascending order and see where Croatia is.
Uz pomoć srednje vrijednosti svrstat ćemo zemlje uzlazno i vidjeti gdje se nalazi Hrvatska.
Source: Author, based on internet source www.unece.org
Izvor: autoričin rad na temelju internetskog izvora www.unece.org
Source: Author based on Table 19.
Izvor: autoričin rad na temelju tablice 19.
Most countries have better results than Croatia.
Većina zemalja ima bolje rezultate od Hrvatske.
This could mean that they have better government, policy, tax system and developed economy which contribute to having a smaller share of underground economy in the official economy.
To bi moglo značiti da te zemlje imaju bolju vladu, politiku, porezni sustav i razvijeno gospodarstvo, a to pridonosi sve manjem udjelu sive ekonomije u službenom gospodarstvu.
Thus, there is underground economy in both undeveloped and developed countries.
Dakle, siva ekonomija postoji u nerazvijenim, kao i u razvijenim zemljama.
Poland is in somewhat worse situation than Croatia as it has recently joined the European Union and it takes some time for the situation to improve by means of adequate measures.
Za Poljsku je razumljivo da je u lošijem položaju nego Hrvatska, bez obzira na to što je članica EU, jer je tek nedavno pristupila Uniji i potrebno je dosta vremena da se situacija popravi odgovarajućim mjerama.
It is to assume Croatia will follow the same path.
Može se pretpostaviti da Hrvatsku čeka jednaka sudbina.
To become a member, it has a lot to improve and use stronger measures for fighting underground economy, but it also has to continue at this rate after becoming a member.
Da bi postala članicom, mora štošta popraviti i postrožiti mjere suzbijanja sive ekonomije, ali i nastaviti takvim tempom nakon učlanjenja.
According to Ott (2002), it is necessary to improve laws and regulations, strengthen the independence of courts and the quality of their equipment, improve statistics, organization, efficiency, competence and cooperation among the government bodies, reduce the role of the government, rationalise public expenditure, improve quality of the public sector, reduce the tax burden, provide a flexible labour market and offer greater possibilities of education.
Prema Ott (2002), nužno je poboljšati zakone i propise, jačati neovisnost i opremljenost sudova, poboljšavati statistiku, organizaciju, učinkovitost, stručnost i suradnju državnih tijela, smanjivati ulogu države, racionalizirati javne rashode, poboljšati kvalitetu javnog sektora, snižavati porezno opterećenje te osigurati fleksibilno tržište rada i proširiti mogućnosti obrazovanja.
While the data were being collected we noticed two types of data: administrative and survey data.
Prilikom prikupljanja potrebnih podataka uočeno je da postoje dvije vrste podataka: administrativni i anketni.
Hence, we can assume that the measures of fighting underground economy became more drastic and are implemented.
Dakle, možemo pretpostaviti da su mjere suzbijanja pooštrene i zaista se primjenjuju u praksi.
But there still remain certain doubts.
No ipak se pojavljuje određena sumnja.
Are these measures responsible for the decrease or is this just the case of better statistical analysis?
Jesu li za smanjenje zaslužne mjere suzbijanja ili je samo poboljšano statističko praćenje?
Correlation analysis showed logical but surprising results.
Korelacijska analiza donijela je logične, ali i začuđujuće rezultate.
The analysis of the data for the period 2001-2007 indicates a substantial difference in the results obtained.
U analizi anketnih podataka za razdoblje 2001-2007. uočava se drastična razlika u dobivenim rezultatima.
Here, the relation between the activity rates and estimated values of underground economy is proportional although the numerical figures remained within the same range.
U tom je primjeru odnos stopa aktivnosti i procijenjenih vrijednosti sive ekonomije proporcionalan iako su brojčane vrijednosti ostale u jednakom rasponu.
The reason for this is first of all different ways of data collecting for the same time series.
Razlog tome su prije svega različiti načini prikupljanja podataka za jednake vremenske nizove.
At the end of the paper, the European Union is studied as well as certain member states to establish the position of Croatia.
Na kraju rada proučava se Europska unija, kao i pojedine članice da bi se zaključilo gdje smjestiti Hrvatsku.
The results showed the majority of European countries have a far smaller share of underground economy in the official economy than
Rezultati su pokazali da većina europskih zemalja ima znatno manje udjele sive ekonomije u službenom gospodarstvu nego Hrvatska.
It needs emphasizing that only survey data make comparison of Croatia with other countries possible.
Potrebno je naglasiti da samo anketni podaci omogućuju usporedbu Hrvatske s drugim zemljama.
Moreover, the results obtained would certainly be more reliable if the longer time series had been taken, e.g. 1991-2007.
Nadalje, dobiveni bi rezultati zasigurno bili pouzdaniji da je uzet dulji vremenski niz, npr. 1991-2007.
But administrative data for 1997, 1998, 1999 and 2000 were not available from the Central Bureau of Statistics web site and survey data were not collected then.
No administrativni podaci za 1997, 1998, 1999. i 2000. godinu nisu bili dostupni na web stranici Državnog zavoda za statistiku, a anketni podaci tada se nisu prikupljali.
Therefore, research of underground economy using labour approach might offer far better results in future as it is expected that state statistics, homogeneousness and availability of larger quantity of data will improve.
Dakle, istraživanja sive ekonomije metodom radne snage možda će u budućnosti donijeti mnogo bolje rezultate jer se očekuje poboljšanje državne statistike te jedinstvenost i dostupnost većeg broja podataka.
Marić, Z. and Mikulić, D., 2006.
Marić, Z. i Mikulić, D., 2006.
Madžarević, S. and Mikulić, D., 1997.
Madžarević, S. i Mikulić, D., 1997.
CAN CAPITAL INCOME TAX IMPROVE WELFARE IN AN INCOMPLETE MARKET ECONOMY WITH A LABOR-LEISURE DECISION?
MOŽE LI POREZ NA KAPITALNE PRIHODE POVEĆATI BLAGOSTANJE U EKONOMIJI S NEPOTPUNIM TRŽIŠTIMA I SLOBODNOM ODLUKOM O RADU?
Danijela Medak Fell, MSc*
mr. sc. Danijela Medak Fell
We look at an incomplete market economy where agents face idiosyncratic labor productivity shocks and borrowing constraints.
Analizira se ekonomija nepotpunih tržišta u kojoj su agenti izloženi individualnim udarima na proizvodnost vlastitog rada, ali i kreditnim ograničenjima.
We thus conclude that using capital income tax as fiscal policy instrument is not an effective way to cure the problem of market incompleteness.
Zaključak je, dakle, da se korištenjem porezom na kapitalne prihode kao instrumentom fiskalne politike ne može uspješno riješiti problem nepotpunih tržišta.
Keywords: optimal fiscal policy, incomplete markets, precautionary saving
Ključne riječi: optimalna fiskalna politika, nepotpuna tržišta, preventivna štednja
Optimal taxation is an area in economics that always produces heated debates.
Područje optimalne porezne politike oduvijek je bilo obilježeno žestokim rasprava
D. Medak Fell: Can Capital Income Tax Improve Welfare in an Incomplete Market Economy with a Labor-Leisure Decision?
D. Medak Fell: Može li porez na kapitalne prihode povećati blagostanje u ekonomiji s nepotpunim tržištima i slobodnom odlukom o radu?
only care about their consumption profile, but also about their leisure time, and then see whether this welfare-improving result still hold.
je li moguće povećati blagostanje društva tako da se poveća porez na kapitalne prihode, čak i ako se prikupljeni porezni prihodi potom bace u vjetar?
In addition, in our model we let the government redistribute the collected taxes and use them to grant labor subsidies, rewarding the effort of the workers and increasing incentives to work.
Uključivanjem slobodnog vremena u funkciju korisnosti smanjujemo utjecaj negativnog udara na proizvodnost jer agent koji u tom trenutku odluči ne raditi, u zamjenu za to ima priliku uživati u više slobodnog vremena.
In modeling the economy, we follow the approach by Braun and Uhlig and consider
U modeliranju ekonomije slijedimo Braunov i Uhligov pristup i razmatramo samo
only steady state equilibria, ignoring the transition effects of changing the tax rate, which could very well be welfare-offsetting.
stabilne točke ravnoteže, ignorirajući sve tranzicijske učinke koje uzrokuje promjena porezne stope, a koji bi svakako mogli imati negativan utjecaj na društveno blagostanje.
2 In section 2 we describe the model economy: the agents, their preferences, production sector and financial markets, and present the individual decision problem and the steady state equilibrium.
2 U odjeljku 2. opisujemo model ekonomije - agente, njihove ukuse, proizvodni sektor i financijska tržišta, predstavljamo problem koji rješava svaki pojedini agent te definiramo koncept stabilne ravnoteže.
Section 3 explains the calibration of the model and the computational procedure needed to reach the equilibrium, while section 4 presents the results.
Odjeljak 3. objašnjava kalibraciju modela i numeričku proceduru kojom se koristimo pri izračunavanju ravnoteže, a rezultati su prikazani u odjeljku 4.
First we give an exhaustive description of the benchmark economy and then present a comparative study for different capital income tax rates.
U tekstu najprije detaljno opisujemo ravnotežne objekte osnovnog modela, a zatim predočujemo komparativnu studiju za različite stope poreza na kapitalne prihode.
tu ci,t,li,t
∑βtu ci,t,li,t
( ) is the discount factor reflecting agents' impatience towards the future,
( ) diskontni faktor koji označava nestrpljivost agenata, u ⋅
( ) : R+2 → R is the period utility function and E is the expectation operator.
( ) : R+2 → R je funkcija korisnosti za jedno vremensko razdoblje, a E je operator očekivanja.
We assume a utility function that satisfies all the standard properties, i.e., one that is time separable, homothetic, continuous, differentiable, bounded, strictly increasing, strictly concave and that satisfies the Inada conditions.
Pretpostavljamo da funkcija korisnosti zadovoljava sve standardne osobine, tj. da je vremenski odjeljiva, homotetična, kontinuirana, diferencijabilna, ograničenog dosega, strogo rastuća, stoga konkavna te zadovoljava Inada uvjete.
All agents are ex ante identical.
Svi su agenti ex ante identični.
However, in each time period they receive an idiosyncratic random labor productivity shock ψ ∈Ψ, that makes them heterogeneous ex post.
Ipak, u svakom ih vremenskom razdoblju zahvati slučajni individualni udar na radnu proizvodnost ψ ∈Ψ, što ih ex post čini heterogenima.
The labor productivity shock evolves according to the first order finite-state Markov process which is assumed to be identical and independent across agents.
Udari na radnu proizvodnost razvijaju se prema konačnome Markovu lancu prvog reda, za koji pretpostavljamo da je identičan i neovisan za svakog agenta.
There is a competitive sector of profit-maximizing firms hiring labor Ht and renting capital Kt to produce output with the following neoclassical production function:
Poduzeća su organizirana u konkurentni sektor u kojemu maksimiziraju profite i unajmljuju rad Ht i kapital Kt radi proizvodnje outputa u skladu s neoklasičnom funkcijom proizvodnje:
Firms face a static, period by period problem and solve the following maximization problem:
Također ćemo nametnuti Inada uvjete i uvjet da funkcija mora započeti u samom ishodištu.
D. Medak Fell: Can Capital Income Tax Improve Welfare in an Incomplete Market Economy with a Labor-Leisure Decision?
S obzirom na to da ne postoji nesigurnost na agregatnoj razini, cijene će u točki stabilne ravnoteže ostati konstantne, pa nadalje u formulama možemo zanemariti vremenski indeks.
Aggregate capital Kt results from the aggregation of all assets across agents, while aggregate labor Ht is the aggregate across individual labor supply.
Druga nesavršenost očituje se u nedostataku tržišta osiguranja na kojemu bi se agenti mogli osigurati protiv udara na proizvodnost ψ.
[ ] normalized hours (for which they receive w) , and from renting their capital stock to the firms (for which they receive R = 1 + r - δ).
maliziranih sati (za koje dobivaju plaću w po satu) te iznajmljujući poduzećima vlastitu zalihu kapitala (za što dobivaju R = 1 + r - δ po jedinci kapitala).
In any given period they can receive a beneficial labor productivity shock and be fully productive, i.e., ψ = 1, or they can end up with a bad shock and be completely unproductive, ψ = 0.
U svakom razdoblju agente može zahvatiti povoljan udar na proizvodnost te su u tom razdoblju potpuno produktivni, ψ = 1, ili ih može pogoditi negativan udar te postanu posve neproduktivni, ψ = 0.
∞ , that maximize their expected present discounted life
∞ , koja će maksimizirati njihovu očekivanu di
tu ct,lt
∑βtu ct,lt
• given factor prices {w, R}, firms maximize their profits,
• za dane cijene faktora proizvodnje {w, R}, poduzeća maksimiziraju profite
• the distribution of households across assets is stationary.
• distribucija agenata prema imovini je stacionarna.
From Huggett (1993) we also know that this equilibrium is characterized by β R <1, i.e., the market interest rate is lower then the subjective preference rate.
Prema Huggettu (1993), znamo da tu ravnotežu karakterizira β R <1, odnosno tržišna kamatna stopa koja je niža od subjektivne stope traženog povrata.
H be the total amount of capital income tax that is redis
Kako bismo te zamisli uveli u model, τh = ετk K
[ ) denotes the efficiency loss by having the government transfer taxes from capital to labor.
označava gubitak efikasnosti zbog upletanja vlade u cjelokupni transfer.
With these assumptions, labor income is now given by (w +τ h) hψ, and this is the expression we now plug into the above budget constraint.
Uz te pretpostavke dohodak od rada sada je dan relacijom (w +τ h) hψ, pa taj izraz možemo uvrstiti u gornje ograničenje budžeta.
3 Calibration and computation
3. Kalibracija i numerička procedura
where ß, η, γ and σ are preference parameters.
gdje ß, η, γ i σ označavaju parametre potrošačkog ukusa.
We set the time discount factor ß = 0,99, the coefficient of relative risk aversion σ = 1,001, the weight consumers place on consumption η = 0,33 and the adjustment factor γ = 0,0001.
Faktor diskontiranja kalibrirali smo na ß = 0,99, koeficijent relativnog stupnja odbojnosti prema riziku je σ = 1,001, ponder koji potrošači dodjeljuju potrošnji je η = 0,33, a faktor prilagođavanja γ = 0,0001.
The set of labor productivity shocks is Ψ = {0,1} and we set both shocks to be equally likely, (ψ′ |ψ) = 0,5.
Set udara na proizvodnost je Ψ = {0,1}, a pretpostavit ćemo da su oba udara jednako vjerojatna, (ψ′ |ψ) = 0,5.
The borrowing limit b is fixed at 1 unit.
Limit na posuđivanje postavljen je na b = 1.
The computing procedure used to find the equilibrium consists of three steps:
Numerička procedura kojom smo se koristili u računanju ravnoteže sastoji se od tri koraka.
1 Guess the equilibrium capital-labor ratio, or equivalently the equilibrium prices {r, w} such that ßR<1.
1. Pretpostavimo da znamo ravnotežnu razinu omjera kapitala i rada ili, što je ekvivalentno, da znamo ravnotežne cijene {r, w} koje zadovoljavaju ßR<1.
As a good initial guess, we can use either the results from related models already investigated in the literature, or we can start somewhere close to the complete market result (which can be found analytically) and work from there.
Vrijednosti za dobru početnu pretpostavku možemo potražiti u rezultatima već istraženih sličnih modela ili pak uzeti vrijednosti bliske rezultatu za model ekonomije s potpunim tržištima (koji se može pronaći analitički).
2 Given this guess, compute the optimal decision rules over a capital grid for each of the two possible labor productivity shocks.
2. S obzirom na pretpostavljenu ravnotežu, izračunamo funkcije optimalnog izbora za svaku točku na mreži kapitala, i to za svaki od dva moguća udara proizvodnosti.
3 Simulate the shocks and the resulting behavior of the model economy for a long time period and check if the resulting capital-labor ratio is the same as the guess.
3. Simuliramo dugački vremenski niz proizvodnih udara i posljedični razvoj ekonomskih varijabli te provjerimo je li rezultirajući omjer kapitala i rada jednak pretpostavljenome.
If it is, the equilibrium has been found.
Ako jest, pronašli smo ravnotežu.
We designed the grid for capital to consist of 1500 points, where the initial points
Mrežu kapitala dizajnirali smo tako da se sastoji od 1.500 točaka, s tim da su početne
D. Medak Fell: Can Capital Income Tax Improve Welfare in an Incomplete Market Economy with a Labor-Leisure Decision?
Kad u model uvedemo porez na dohodak od kapitala τk i potporu za rad τh, testiramo
First we deal with optimal decision rules for consumption, capital savings and leisure
Najprije ćemo se pozabaviti funkcijama optimalnog izbora za potrošnju, štednju i
Notice that all policy rules behave in the same way as described in Huggett (1993), i.e., they inherit the monotonicity and convexity properties of the return function, and the optimal level of tomorrow's consumption, leisure time or saving, given the capital level today, is always higher when the agent experiences a positive productivity shock than when he experiences a negative one.
Uočite da se sve funkcije ponašaju na isti način koji je opisan u Huggettu (1993), odnosno da su sve naslijedile obilježja monotonosti i konveksnosti originalne funkcije povrata te da je optimalna razina današnje potrošnje, slobodnog vremena ili štednje za danu razinu današnjeg kapitala uvijek veća kad agent doživi pozitivan udar na radnu proizvodnost nego kad doživi negativan.
The only exception is the policy rule for leisure: note that the agent will always choose not to work if he is hit with a bad productivity shock, as this is the corner solution to his maximization problem.
Jedina je iznimka funkcija optimalnog izbora za slobodno vrijeme: primijetite da će agent uvijek optimalno odabrati da ne radi ako ga pogodi negativan proizvodni udar jer je takva odluka optimalno kutno rješenje njegova problema maksimizacije.
Next, notice that when we compare the optimal levels for a good and a bad shock the
Uočite zatim da je pri usporedbi optimalnih razina za dobar i loš udar na proizvo
difference is bigger for low levels of capital, while it almost disappears for high levels of capital.
dnost razlika veća za niže razine kapitala, dok gotovo nestaje za visoke razine kapitala.
This is especially pronounced in the consumption policy rule.
Ta je karakteristika osobito naglašena u funkciji optimalnog izbora potrošnje.
This result suggests that poor agents are more vulnerable to bad shocks as they do not hold sufficient asset holdings to buffer themselves against a temporary low productivity level, but instead they are forced to hold back on their consumption patterns.
Taj nam rezultat sugerira da su siromašni agenti osjetljiviji na negativne udare proizvodnosti jer nemaju dovoljno veliku imovinu kojom bi ublažili svoju privremeno nisku proizvodnost pa su zbog toga prisiljeni smanjiti svoje potrošačke navike.
Further analysis reveals that all agents optimally decide to save a large fraction of their current capital for the future (the optimal policy rule is close to the 45˚line), not distinguishing very much between the good and the bad shock case.
Daljnja analiza otkriva da svi agenti optimalno odlučuju štedjeti velik dio svog sadašnjeg kapitala za budućnost (optimalna funkcija štednje vrlo je blizu liniji koja ocrtava kut od 45˚), bez obzira na stanje proizvodnosti.
This result follows directly from our assumptions on the distribution of shocks: the risk of becoming poor is very high, so all agents try very hard to avoid this state and amass capital as quickly as they can.
Taj rezultat proizlazi direktno iz pretpostavke o distribuciji proizvodnih udara: rizik od osiromašenja toliko je visok da se svi agenti jako trude izbjeći stanje niske razine imovine i zgrabiti što više kapitala što brže mogu.
Next, we report the equilibrium objects for the benchmark model economy and the
Posljednje što treba istaknuti jest činjenica da čak i vrlo bogati agenti optimalno odlu
The interpretation is as follows: because agents do not need to save a lot of excess capital to safeguard against bad shocks, they enjoy higher consumption in the equilibrium of our model economy, which increases their welfare.
Interpretacija glasi: s obzirom na to da agenti ne trebaju sačuvati višak kapitala kako bi se osigurali od loših proizvodnih udara, u ravnoteži našeg modela uživaju u većoj razini potrošnje, što povećava njihovo blagostanje.
However, they compensate for lower capital levels by working longer hours, sacrificing their leisure time and thus reducing welfare.
Ipak, nižu razinu kapitala kompenziraju tako da rade više sati, žrtvujući dio slobodnog vremena i snižavajući blagostanje.
The overall effect on welfare is still positive, but low.
Ukupan utjecaj na blagostanje i dalje je pozitivan, ali skroman.
For example, the highest capital income tax of 10% manages to reduce the precautionary savings level to just 1%, but the resulting increase in welfare is just 0,59%.
Na primjer, najviša stopa poreza na kapitalne prihode od 10% uspijeva sniziti razinu preventivne štednje na tek 1%, no posljedica toga je povećanje blagostanja od samo 0,59%.
optimal consumption policy
Optimalni izbor potrošnje
optimal leisure policy
Optimalni izbor slobodnog vremena
optimal savings choice
Optimalni izbor štednje
capital next period
kapital u sljedećem razdoblju
leisure - good shock
dobar udar na proizvodnost