natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is often argued that one of the main sources of such trends was the Balassa-Samuelson effect, i.e. a productivity-growth differential between tradable and nontradable sectors within a given country as compared with other countries.
Pritom se često kao jedan od glavnih uzroka takvih kretanja izdvaja Balassa-Samuelsonov učinak, odnosno razlika u rastu proizvodnosti između sektora razmjenjivih dobara (engl. tradables) i sektora nerazmjenjivih dobara (engl. nontradables) u zemlji u usporedbi s inozemstvom.
According to the Balassa-Samuelson effect, if the productivity growth differential between the tradable and the nontradable sector is higher in a given transition country than in the euro area, the relative price of nontradables will grow faster in this transition country.
Naime, sukladno Balassa-Samuelsonovu učinku, ako je u odabranoj tranzicijskoj zemlji razlika u rastu proizvodnosti između sektora razmjenjivih i sektora nerazmjenjivih dobara veća nego, primjerice, u eurozoni, u tranzicijskoj će zemlji relativne cijene nerazmjenjivih dobara brže rasti.
Under a fixed exchange rate regime, this will be reflected in higher growth of overall prices, while under a floating exchange rate regime it will result in a combination of higher inflation and appreciation of the nominal exchange rate.
To će se u sustavu fiksnog tečaja odraziti na brži rast ukupne razine cijena, a u sustavu fluktuirajućeg tečaja na kombinaciju više stope inflacije i aprecijacije nominalnog tečaja domaće valute prema euru.
In both cases, consequently, the real exchange rate will appreciate.
U oba slučaja realni će tečaj posljedično aprecirati.
After opening their borders at the beginning of the 1990s, transition countries experienced
Tranzicijske su zemlje otvaranjem svojih granica prema inozemstvu početkom 1990-ih
intense technological progress which resulted in faster productivity growth in comparison to the more developed euro area countries.
zabilježile snažan tehnološki napredak, koji je rezultirao bržim rastom proizvodnosti nego u razvijenijim zemljama eurozone.
The productivity growth achieved here was higher for tradables than for nontradables.
Pri tome je rast proizvodnosti ostvaren u sektoru razmjenjivih dobara bio viši nego u sektoru nerazmjenjivih dobara.
However, productivity levels in transition countries are still considerably lower than those in developed countries, so it is reasonable to assume that the process of real convergence will continue.
Međutim, razina proizvodnosti u tranzicijskim zemljama i dalje je znatno niža od one u razvijenim zemljama pa je razumno očekivati da će se proces realne konvergencije nastaviti.
This is why there is a particularly great interest in studying the Balassa-Samuelson effect in the new European Union member countries.
Stoga postoji osobito veliko zanimanje za istraživanjem Balassa-Samuelsonova učinka u novim članicama EU.
After fulfilment of the convergence criteria set out in the Maastricht Treaty those countries are obligated to introduce the euro as the national currency and become members of the Economic and Monetary Union.
Naime, te su zemlje nakon ispunjavanja tzv. kriterija konvergencije definiranih Ugovorom iz Maastrichta obvezne uvesti euro kao nacionalnu valutu, odnosno postati punopravnim članicama Ekonomske i Monetarne unije.
Since one of the criteria consists of high price stability there is a concern that a pronounced Balassa-Samuelson effect associated with real convergence could impede nominal convergence and postpone the introduction of the common currency.
Budući da se jedan od kriterija odnosi na postizanje visokog stupnja stabilnosti cijena, pojavila se bojazan kako bi jaki Balassa-Samuelsonov učinak, povezan s realnom konvergencijom, mogao otežati nominalnu konvergenciju i odgoditi uvođenje jedinstvene valute.
This could happen if the Balassa-Samuelson effect were higher than 1.5 percentage points annually - permissible divergence of inflation rate in the candidate country from the average inflation rate in three best-performing member states of the EU, according to the Maastricht Treaty.
Do toga bi moglo doći ako bi Balassa-Samuelsonov učinak iznosio više od 1,5 postotnih bodova godišnje, koliko je prema Ugovoru iz Maastrichta dopušteno odstupanje stope inflacije u zemlji koja je kandidat za eurozonu od prosječne inflacije u tri zemlje EU s najnižom inflacijom.
The growth of relative productivity in Croatia from 1998 to 2006, as in other peer
Od 1998. do 2006. godine u Hrvatskoj je, kao i u zemljama usporedivih značajki, rast
countries, was higher than in the euro area.
relativne proizvodnosti bio brži nego u eurozoni.
On the other hand, after implementing the Stabilization Programme in the first half of the 1990s, inflation in Croatia was brought down and remained low and relatively stable, so the inflation differential vis-à-vis the euro area was considerably less pronounced than in other transition countries.
S druge strane, nakon provedenog Stabilizacijskog programa u prvoj polovici 1990-ih, inflacija je u Hrvatskoj bila niska i relativno stabilna, pa je i razlika u stopama inflacije u odnosu prema eurozoni bila znatno manja nego u drugim tranzicijskim zemljama.
The factors that largely contributed to low inflation were the stable nominal exchange rate, foreign trade liberalization, strong competition in the retail trade after the entry of large retail chains into the domestic market at the beginning of the 2000s and moderate growth of nominal wages.
Čimbenici koji su najviše pridonijeli niskoj inflaciji bili su stabilan nominalni tečaj, vanjskotrgovinska liberalizacija, jaka konkurencija u trgovini na malo nakon ulaska velikih trgovačkih lanaca na domaće tržište početkom 2000-ih te umjereni rast nominalnih plaća.
A brief review of the results of empirical research on the Balassa-Samuelson effect in Central and East European countries is then presented.
Nakon toga slijedi kratak pregled rezultata empirijskih istraživanja vezanih za Balassa-Samuelsonov učinak u zemljama srednje i istočne Europe.
This is followed by a brief description of data relevant to testing the Balassa-Samuelson effect in Croatia and its econometric estimation.
Zatim slijedi opis podataka relevantnih za ispitivanje Balassa-Samuelsonova učinka u Hrvatskoj i njegova ekonometrijska ocjena.
Concluding remarks are provided on this basis.
Na temelju toga daju se zaključna razmatranja.
Balassa (1964) and Samuelson (1964) identified the shortcomings of the absolute ver
Balassa (1964) i Samuelson (1964) upozorili su na nedostatke apsolutne verzije pa
sion of purchasing power parity (PPP) as a theory of exchange rate determination.
riteta kupovne moći (PPP) kao teorije određivanja tečaja valuta.
3 They identified the productivity growth differential between the internationally traded and internationally non-traded goods sectors as a factor introducing systematic biases into the relationship between relative prices and real exchange rates.
3 Identificirali su razliku u rastu proizvodnosti između sektora međunarodno razmjenjivih i sektora međunarodno nerazmjenjivih dobara koja unosi sustavnu pristranost u odnos relativnih cijena i realnih tečajeva.
Thus the model, named Balassa-Samuelson after them, says that faster productivity growth in the tradable than in the nontradable sector in a given economy compared to foreign economies will lead to higher growth of domestic prices, which will result in real appreciation of that country's currency.
Tako model, koji je prema njima i dobio naziv Balassa-Samuelsonov model, govori da će brži rast proizvodnosti u sektoru razmjenjivih dobara u odnosu prema sektoru nerazmjenjivih dobara nekoga gospodarstva s obzirom na inozemstvo dovesti do bržeg rasta domaćih cijena, što će ujedno rezultirati i aprecijacijom realnog tečaja valute te zemlje.
Productivity growth in the tradable sector will increase wages in that sector and, due to labour mobility between sectors, wages in the nontradable sector will also rise.
Naime, rast proizvodnosti u sektoru razmjenjivih dobara utječe na rast nadnica u tom sektoru, a zbog mobilnosti rada među sektorima nadnice se povećavaju i u sektoru nerazmjenjivih dobara.
Producers of nontradables must raise the prices of their products to be able to pay higher wages, which in turn leads to an increase in the overall price level in the economy.
Kako bi proizvođači u sektoru nerazmjenjivih dobara mogli platiti više nadnice, oni podižu cijene svojih proizvoda, zbog čega raste opća razina cijena u gospodarstvu.
The Balassa-Samuelson effect is shown using a traditional model with two countries
Balassa-Samuelsonov učinak prikazuje se primjenom tradicionalnog modela s dvije
in which there are two sectors: the internationally traded goods sector (T) and the internationally non-traded goods sector (NT).
zemlje u kojima postoje dva sektora: sektor međunarodno razmjenjivih (T) i sektor međunarodno nerazmjenjivih dobara (NT).
The model is based on four assumptions: 1) absolute PPP holds only for tradables; 2) wages in the tradable sector are determined by labour productivity in that sector; 3) labour is perfectly mobile within a country but not between countries, which leads to equalization of wages between sectors or, at least, to the maintenance of a constant wage ratio; and 4) capital is perfectly mobile, within a country and between countries.
Model se temelji na četiri pretpostavke: 1. apsolutni PPP vrijedi samo za razmjenjiva dobra; 2. nadnice u sektoru razmjenjivih dobara određene su proizvodnošću rada u tom sektoru; 3. rad je savršeno mobilan unutar zemlje, ali ne i među zemljama, što pridonosi izjednačavanju nadnica u sektorima, ili barem zadržavanju omjera nadnica konstantnim i 4. kapital je savršeno mobilan unutar zemlje i među zemljama.
To formalize the model, the general price level is expressed as a weighted average of
Kako bi se formalizirao model, opća razina cijena izražava se kao ponderirani pro
the prices of tradables and nontradables:
sjek cijena razmjenjivih i nerazmjenjivih dobara:
2 The theoretical background to a large extent relies on the model presented in Mihaljek and Klau (2004).
2 Teorijski okvir uvelike se oslanja na model opisan u Mihaljek i Klau (2004).
3 According to the absolute purchasing power parity theory, the nominal exchange rate between two countries is computed as the ratio of prices in these countries, so the real exchange rate should be equal to 1 or have a tendency to return to this level in the short run if fluctuations occur for any reason whatsoever.
3 Prema apsolutnoj teoriji pariteta kupovne moći, nominalni tečaj valuta dviju zemalja izračunava se kao omjer cijena u tim zemljama, pa bi realni tečaj trebao biti jednak 1 ili imati tendenciju brzog povratka na tu razinu ako zbog nekog razloga dođe do odstupanja.
4 If prices are measured by implicit GDP deflators, α is the share of tradables in GDP.
4 Ako su cijene izražene pomoću implicitnih deflatora BDP-a, α označava udio razmjenjivih dobara u BDP-u.
(2) where E is the nominal exchange rate defined as the number of domestic currency units per one unit of foreign currency.
(2) pri čemu je E nominalni tečaj definiran kao broj jedinica domaće valute po jednoj jedinici strane valute.
An increase in Q denotes a real depreciation of the domestic currency.
Rast Q označava realnu deprecijaciju domaće valute.
By differentiating equation (3), we get the following expression:
Izrazi li se jednadžba (3) diferencijama, dobivamo izraz:
Assuming that the model refers to a small open economy, production functions in both sectors can be expressed using the Cobb-Douglas function of the following form:
Uz pretpostavku da je riječ o malome otvorenom gospodarstvu, proizvodne funkcije obaju sektora mogu se izraziti Cobb-Douglasovom funkcijom oblika:
where Y denotes production, A technology, L labour, and K capital.
pri čemu Y označava proizvodnju, A tehnologiju, L rad, a K kapital.
Parameters χ and δ are positive and less than 1.
Parametri χ i δ pozitivni su i manji od 1.
Assuming perfect competition and perfect mobility of factors of production, profit maximization implies:
Uz pretpostavku o savršenoj konkurenciji i savršenoj mobilnosti faktora proizvodnje, maksimizacija profita daje ova četiri uvjeta:
5 Lower-case letters indicate variables expressed in logarithms.
5 Mala slova označavaju logaritmirane varijable.
where W is the wage rate (measured in terms of tradables), R is the rental rate on capital determined on the world market, and PNT/PT is the relative price of nontradables to trad
pri čemu je W nadnica (izražena terminima razmjenjivih dobara), R renta od kapitala određena na svjetskom tržištu, a PNT /PT relativna cijena nerazmjenjivih u usporedbi s razmjenjivim dobrima.
It follows that prices of nontradables rise faster than prices of tradables if productiv
Iz toga proizlazi da se cijene nerazmjenjivih dobara povećavaju brže od cijena raz
ity growth in the tradable sector outpaces growth in the nontradable sector.
mjenjivih dobara ako je rast proizvodnosti u sektoru razmjenjivih dobara brži od rasta u sektoru nerazmjenjivih dobara.
This conclusion rests on the assumption of equal factor intensity of tradables and nontradables (δ = γ).
Taj se zaključak temelji na pretpostavci o jednakoj faktorskoj intenzivnosti razmjenjivih i nerazmjenjivih dobara (δ = γ).
If, for example, δ > γ, then even a small difference in productivity growth can lead to an increase in the relative prices of nontradables.
Ako je, na primjer, δ > γ, tada i mala razlika u rastu proizvodnosti može dovesti do povećanja relativnih cijena nerazmjenjivih dobara.
By substituting equation (12) into (5) and using equation (2), we get the international Balassa-Samuelson effect:
Supstituiranjem jednadžbe (12) u (5) i primjenom jednadžbe (2) dobivamo međunarodni Balassa-Samuelsonov učinak:
6 This is actually the Baumol-Bowen effect.
6 Zapravo, riječ je o Baumol-Bowenovu učinku.
Baumol and Bowen (1966) argued that the growth of relative prices of services in comparison to goods (nontradables to tradables) in an economy is caused by faster productivity growth in the goods sector as compared to the services sector.
Naime, Baumol i Bowen (1966) tvrdili su da je rast relativnih cijena usluga u odnosu prema robama (nerazmjenjivih dobara prema razmjenjivima) u nekom gospodarstvu rezultat bržeg rasta proizvodnosti u sektoru robe nego u sektoru usluga.
3 Review of the Empirical Literature
3. Pregled empirijske literature
The Balassa-Samuelson effect has been empirically tested in numerous works, with
Balassa-Samuelsonov učinak empirijski je testiran u mnogobrojnim radovima, čiji su
the results largely confirming the theory.
rezultati velikim dijelom išli u prilog toj teoriji.
A brief overview of 58 research papers on this topic published from 1964 to 2004 can be found in Tica and Družić (2006), in which it is shown that empirical analysis has resulted in statistically insignificant coefficients and/ or coefficients opposite to expectations in only six papers.
Sažeti prikaz 58 istraživanja koja su od 1964. do 2004. godine objavljena o toj temi može se naći u radu Tice i Družića (2006), u kojemu je pokazano kako je u samo šest radova empirijska analiza rezultirala statistički nesignifikantnim koeficijentima i/ili koeficijentima s predznakom suprotnim od očekivanoga.
In Central and East European countries assessments of the Balassa-Samuelson effect were spurred in particular by the process of joining the European Union and the question of meeting convergence criteria.
U zemljama srednje i istočne Europe ocjenu Balassa-Samuelsonova učinka osobito je potaknuo proces pridruživanja EU i pitanje ispunjavanja kriterija konvergencije.
The main features of selected works for these countries are presented in Table 1.
Glavne značajke odabranih radova za te zemlje iznesene su u tablici 1.
Even though the authors use various econometric methods in their works to assess
Iako se autori u svojim radovima koriste raznim ekonometrijskim metodama za pro
the Balassa-Samuelson effect and distinguish the tradable and nontradable sectors differently, their results most often confirm the presence of the Balassa-Samuelson effect in the observed countries.
cjenu Balassa-Samuelsonova učinka i drugačije razdvajaju sektor međunarodno razmjenjivih od sektora međunarodno nerazmjenjivih dobara, njihovi rezultati najčešće potvrđuju postojanje tog učinka u promatranim zemljama.
Here the contribution of the Balassa-Samuelson effect to inflation usually constitutes up to 3 percentage points.
Pritom se doprinos tog učinka inflaciji najčešće kreće do 3 postotna boda.
For example, Égert (2003) estimated that in Estonia the Balassa-Samuelson on average contributed to inflation from 0.5 to 2 percentage points.
Primjerice, Égert je (2003) ocijenio da je u Estoniji Balassa-Samuelsonov učinak prosječno pridonosio inflaciji 0,5 - 2 postotna boda.
Rother also argued that in the short term monetary and fiscal policy also significantly influence the relative prices of nontradables and tradables, while over the long term their impact is difficult to assess due to pronounced oscillations in the variables used.
Rother ujedno navodi da u kratkom roku znatan utjecaj na relativne cijene međunarodno nerazmjenjivih i razmjenjivih dobara imaju i monetarna i fiskalna politika, dok je u dugom roku teško procijeniti njihov utjecaj zbog velikih oscilacija primijenjenih varijabli.
Additionally, Égert (2002) showed that the productivity growth differential between
Osim toga, Égert je (2002) pokazao da je razlika u rastu proizvodnosti između sekto
tradable and nontradable sectors is relatively low in the Czech Republic, Slovakia and Slovenia and, although considerably higher in Hungary and Poland, it does not entirely spill over into growth in the general price level, due to the structure of the consumer price index.
ra međunarodno razmjenjivih i nerazmjenjivih dobara razmjerno niska u Češkoj, Slovačkoj i Sloveniji, a premda je znatno viša u Mađarskoj i Poljskoj, zbog strukture indeksa potrošačkih cijena ne prelijeva se u potpunosti u rast opće razine cijena.
He also states that the real appreciation recorded in these countries that is higher than estimates of the Balassa-Samuelson effect can mostly be explained by changes in the structure of exports towards technologically more advanced products and demand factors driven by GDP per capita growth.
Također navodi da se zabilježena realna aprecijacija u tim zemljama, koja je viša od procjene Balassa-Samuelsonova učinka, uglavnom može objasniti promjenom strukture izvoza prema tehnološki naprednijim proizvodima te čimbenicima na strani potražnje, potaknutim rastom BDP-a po stanovniku.
According to Cipriani (2001) the Balassa-Samuelson effect is relatively weak because
Balassa-Samuelsonov učinak je prema Cipriani (2001) relativno slab, što objašnja
of relatively small share of nontradables in the consumer price index in the observed countries and the pronounced growth of productivity in both sectors, which was spurred by transition processes.
va razmjerno malim udjelom nerazmjenjivih dobara u indeksu potrošačkih cijena u promatranim zemljama te znatnim rastom proizvodnosti u oba sektora, potaknutim tranzicijskim procesom.
He also states that a considerable portion of inflation in the observed countries is the result of other factors, such as growth in previously regulated prices which ensued after liberalization of individual sectors, and which spurred growth in nontradable prices that cannot be linked to changes in productivity.
Također navodi da je znatan dio inflacije u promatranim zemljama rezultat djelovanja drugih čimbenika, poput rasta ranije reguliranih cijena koji je uslijedio nakon liberalizacije pojedinih sektora, što je potaknulo rast cijena nerazmjenjivih dobara, koji se ne može povezati s promjenama proizvodnosti.
Arratibel et al. (2002)
Arratibel i dr. (2002)
Égert et al. (2003)
Égert i dr. (2003)
Halpern and Wyplosz (2001)
Halpern i Wyplosz (2001)
Note: BG - Bulgaria, CZ - Czech Republic, EE - Estonia, HR - Croatia, HU - Hungary, LT
Napomena: BG - Bugarska, CZ - Češka, ES - Estonija, HR - Hrvatska, HU - Mađarska,
Lithuania, LV - Latvia, MK - Macedonia, PL - Poland, RO - Romania, RU - Russia, SI - Slovenia, SK
LT - Litva, LV - Latvija, MA - Makedonija, PL - Poljska, RO - Rumunjska, RU - Rusija, SI - Slovenija,
Slovakia, TR - Turkey, UR - Ukraine
SK - Slovačka, TR - Turska, UK - Ukrajina
Source: review prepared by authors
Izvor: pregled sastavili autori
They additionally stress the considerable impact of nominal wage growth, the features of fiscal policy and liberalization of the market on price developments.
Osim toga, ističu velik utjecaj nominalnog rasta plaća, značajki fiskalne politike i liberalizacije tržišta na kretanje cijena.
Similarly, Loko and Tuladhar (2005) cite the long-term transition process and the associated, and relatively low, technological growth and declining quality of internationally traded goods in comparison with trade partners as the predominant factors in real exchange rate trends in Macedonia.
Slično tome, Loko i Tuladhar (2005) kao glavne odrednice kretanja realnog tečaja u Makedoniji navode dugotrajan proces tranzicije i s njim povezan relativno nizak tehnološki rast te padajuću kvalitetu međunarodno razmjenjivih dobara u usporedbi s trgovinskim partnerima.
Looking at inflation differentials between transition and developed countries, Égert (2005) believes that other factors must also be considered, and among the latter he stresses the impact of changes in import and total prices which are caused by depreciation or appreciation of the domestic exchange rate (exchange rate passthrough).
Kada se promatra razlika u inflaciji tranzicijskih i razvijenih zemalja, Égert (2005) smatra da se u obzir trebaju uzeti i drugi čimbenici, među kojima izdvaja utjecaj promjene uvoznih i ukupnih cijena do koje dolazi zbog deprecijacije ili aprecijacije tečaja domaće valute (engl. exchange rate pass-through).
He then cites the impact of oil shocks, cyclical factors, inflation inertia, gradual deregulation of administered prices, growth of tradables prices due to the growth of their quality, and credibility of economic policy after periods of hyperinflation.
Zatim navodi utjecaj naftnih šokova, cikličke faktore, inflacijsku inerciju, postupnu deregulaciju administrativno utvrđenih cijena, rast cijena razmjenjivih dobara zbog povećanja njihove kvalitete te kredibilnost ekonomske politike nakon razdoblja hiperinflacije.
An estimate of the Balassa-Samuelson effect in Croatia can be found in works by Mi
Procjena Balassa-Samuelsonova učinka u Hrvatskoj može se naći u radovima Mi
haljek and Klau (2004) and Égert (2005), while in a work by Nestić (2004) Croatia is included in a sample of 27 European countries for which dependency of the price level on relative labour productivity is estimated.
haljeka i Klaua (2004) te Égerta (2005), dok je u radu Nestića (2004) Hrvatska uključena u uzorak 27 europskih zemalja za koje se izračunava ovisnost razine cijena o relativnoj proizvodnosti rada.
Mihaljek and Klau (2004) used data for the period from the first quarter of 1995 to the third quarter of 2001.
Mihaljek i Klau (2004) koristili su se podacima za razdoblje od prvog tromjesečja 1995. do trećeg tromjesečja 2001.
Using the ordinary least squares (OLS) method they showed that productivity growth differential between the tradable and nontradable sectors contributed to inflation differential between nontradables and tradables by 2.2 percentage points, and consumer price inflation (domestic Balassa-Samuelson effect) by 1.26 percentage points.
Primjenom metode najmanjih kvadrata (OLS) pokazali su da razlike u proizvodnosti između sektora razmjenjivih i nerazmjenjivih dobara pridonose razlici u cijenama razmjenjivih i nerazmjenjivih dobara s 2,2 postotna boda, a inflaciji potrošačkih cijena (domaći Balassa-Samuelsonov učinak) s 1,26 postotnih bodova.
This relatively powerful Balassa-Samuelson effect may be partially explained by the high share of nontradables in the consumer basket (as much as 58%) used by Mihaljek and Klau in their computations.
Taj relativno velik Balassa-Samuelsonov učinak može se djelomično objasniti visokim udjelom nerazmjenjivih dobara u potrošačkoj košarici (čak 58%), kojim se u svojim izračunima koriste Mihaljek i Klau.