natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Import licenses issuing is limited on an import situation in a framework of preferential quotas, regulated by contract on free trade, what is within the competence of MAFRD.
Izdavanje uvoznih dozvola ograničeno je na slučaj uvoza u okviru preferencijalne kvote utvrđene ugovorom o slobodnoj trgovini, za što je nadležno Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja.
Agriculture Act decrees Directorate for Market and Structural Support in Agriculture (DMSSA) of MAFRD, as authorized unit for operative implementation of trade measures and structural support in agriculture. That comprises implementation of market - price policy measures, including trade measures (customs and custom quotas which are defined in accordance with the obligations taken in the framework of World Trade Organization and others international agreements which Republic of Croatia has ratified).
Zakon o poljoprivredi propisuje da je Ravnateljstvo za tržišnu i strukturnu potporu u poljoprivredi (RTSPP), kao ustrojstvena jedinica Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva, nadležno za operativnu provedbu mjera tržišne i strukturne potpore u poljoprivredi, što uključuje provedbu mjera tržišno-cjenovne politike u sklopu kojih su i trgovinske mjere (a trgovinske mjere u smislu ovog Zakona jesu carine i carinske kvote koje se utvrđuju u skladu s obvezama preuzetim u okviru Svjetske trgovinske organizacije i drugih međunarodnih sporazuma koje je sklopila Republika Hrvatska).
In Croatia, due to specific conditions upon wheat buy in, as main bread grain, for the last few years regulation for wheat buy in has been adopted every year, defining:
S obzirom na specifičnost otkupa pšenice u Hrvatskoj, kao glavne krušarice, svake se godine donose uredbe za otkup pšenice, kojima se utvrđuju:
Guaranteed price,
zajamčena cijena,
Interventional buy in and selling conditions,
mjere intervencijskog otkupa i prodaje,
Wheat quality, subject to interventional buy in.
kakvoća pšenice koja je predmet intervencijskog otkupa.
By adopting this regulation, state has disregarded the term “minimum price” and has released wheat buying and selling to the market conditions and relationship between the seller and the buyer.
Donošenjem ove Uredbe država je izostavljanjem termina „minimalna cijena“ prepustila rješavanje otkupa pšenice tržišnim odnosima između prodavatelja i otkupljivača.
For other grains, such a regulation in the form of CMO, has not been adopted yet.
Za ostale žitarice, za sada nije donesena uredba u obliku tržnog reda.
Regarding harmonization of enterprises with the Community standards, in 2005 9 enterprises have got ISO, 6 HACCP and 4 are preparing HACCP, there were no data for enterprises with export permission.
Što se tiče usklađivanja poduzeća s EU standardima, u 2005. godini, 9 poduzeća je imalo ISO, 6 HACCP, a 4 pripremaju HACCP, no nije bilo podataka o poduzećima s izvoznom dozvolom.
There is a need to stress that existing equipment and technology in the most of the grain processing enterprises are obsolete. Modernization is needed in order to achieve Community standards, because at the moment only 12 enterprises do comply with these standards (some of them only to a certain extent).
Treba naglasiti kako je postojeća oprema i tehnologija kod većine tvrtki koje se bave preradom žitarica većinom zastarjela, te je potrebna modernizacija u tom dijelu kako bi udovoljavale EU standardima, jer samo 12 tvrtki udovoljava (neke od njih još ne u potpunosti) postavljenim standardima.
Oil crops
Uljarice
In the period 2000 - 2005 oil crops were cultivated on an approximately 6% of the total arable land.
Uljarice se u Hrvatskoj u razdoblju 2000.-2005. godine proizvode na oko 6% ukupnih obradivih površina.
Areas covered with oil crops in the last five years have been approximately 80.000 ha for one year ().
Površine pod uljaricama u istom promatranom razdoblju iznose oko 80.000 hektara godišnje (Tablica 2-80).
In the production structure, the most abundant is soybean, produced on approximately 50% of areas, than sunflower and oilseed rape, produced on, in average, 13.000 ha.
U strukturi proizvodnje najzastupljenija je soja koja se proizvodi na oko 50% površina, zatim suncokret i uljana repica čija se proizvodnja za sada odvija na oko 13.000 hektara.
In the last few years and especially between 2002 and 2003, there was a significant increase of areas covered with these crops.
U posljednjih nekoliko godina, a posebno 2002. i 2003. godine, bilježi se značajniji porast površina pod ovim kulturama.
The most significant increase of areas is the one of soybean.
Najznačajnije je izražen porast površina pod sojom.
Oilseed rape and sunflower production are recording slightly increasing growth from one year to another.
Proizvodnja uljane repice i suncokreta bilježi lagani porast iz godine u godinu.
In the last four-year period, changes and growth in the sowing areas have showed market needs for these products.
U proteklom četverogodišnjem razdoblju promjene i porast na zasijanim površinama odražavaju tržišne potrebe za ovim proizvodima.
The importance of soybean as a grain legume is manifested primarily in the production of oil cakes and also oil.
Značaj soje kao zrnate mahunarke očituje se prvenstveno u proizvodnji sačme, a potom i ulja.
Soybean oil comprises approximately 42% of manufactured raw oil from domestic oil crops.
Sojino ulje čini približno 42% proizvedenog sirovog ulja iz domaćih uljarica.
In total, the production in Croatia covers only a part of needs for crop fat and oil, currently about 75.000 t. Taking a look at raw oil calculations from these oil crops, total oil production is moving in a broad spectrum from 50.000 up to 60.000 t. Croatia does not produce sufficient quantities of soybean, so the majority is imported (see ), which partly satisfy needs for oil and oil cakes production.
Ukupno gledano proizvodnja Republike Hrvatske pokriva samo dio potreba za biljnim mastima i uljima koje se kreću oko 75.000 tona. Uzimajući u obračun sirova ulja ovih uljarica, ukupna proizvodnja ulja kreće se u širem rasponu od 50.000 do 60.000 tona. Hrvatska ne proizvodi dovoljne količine soje, te se znatan dio uvozi (Tablica 2-82), čime se djelomično zadovoljavaju potreba za uljem i sojinom sačmom.
In the last few years the share of oil crops export in EU countries, have been more significant.
Posljednjih godina sve je znatniji udio izvoza uljarica u zemlje Europske unije.
In total, share of these cultures in the production structure is still relatively small so there are further possibilities for expanding areas covered with oil crops, as for total needs for raw oil and also bio diesel production.
Ukupno gledano udio ovih kultura u strukturi proizvodnje još je uvijek razmjerno mali, te i dalje postoje značajne mogućnosti za širenje sjetvenih površina pod uljaricama, što se tiče ukupnih potreba za sirovim uljem, te i u okviru programa proizvodnje biodizela.
Oil crops production in the period 2000 - 2005
Proizvodnja uljarica u razdoblju 2000 - 2005
Crop
Žitarica
Soybean
Soja
area (000 ha)
površina (000 ha)
production (000 t)
proizvodnja (000 t)
yield (t/ha)
prirod (t/ha)
Oilseed rape
Uljana repica
Sunflower
Suncokret
Total production
Ukupna proizvodnja
Average yield (t/ha)
prinos (t/ha)
Differences between numbers of farms appearing during the years are the result of fluctuation of oil crop prices in the market and also unfavourable conditions for oil crop production, which has influenced some producers.
Razlike u broju gospodarstava koje se javljaju tijekom godina rezultat su kretanja cijena uljarica na tržištu, kao i nepovoljnih vremenskih uvjeta za proizvodnju uljarica, što je utjecalo na pojedine proizvođače.
Approximately 8.500 farms used state support for the oil crop production in 2005. This number will probably increase in the following years due to possibilities for increase of production of all oil crops in Croatia.
Otprilike 8.500 gospodarstava koristilo je državnu potporu za proizvodnju uljarica 2005. Taj broj će vjerojatno rasti idućih godina i povećati se u skladu s mogućnostima povećanja proizvodnje svih uljarica u Hrvatskoj.
That especially refers to oilseed rape production because of the production of bio diesel which has realistic conditions to be increased (available land, requirement for bio diesel) and the necessity for orientation of agricultural farms on the other types of production.
To se posebno odnosi na proizvodnju uljane repice zbog proizvodnje za čiji porast postoje realni uvjeti (raspoložive površine, potrebe za proizvodnjom biodizela) i potrebu orijentiranja pojedinih poljoprivrednih gospodarstava na druge vrste proizvodnje.
Situation in Register of Agricultural Holdings regarding applications for oil crops subsidies 2003 - 2005
Stanje u Upisniku poljoprivrednih gospodarstava što se tiče potpore za sjetvu uljarica u razdoblju 2003 - 2005
Oil seed producers structure (2003)
Struktura proizvođača uljarica(2003)
The greatest number of oil crops producers is situated in 5 Slavonian counties, although other areas in continental parts of Croatia have very good conditions for oilseed rape production, so increase in number of farms with this type of production is to be expected.
Najveći broj proizvođača uljarica nalazi se u 5 slavonskih županija, iako i ostala područja u kontinentalnom dijelu Hrvatske imaju vrlo dobre uvjete za proizvodnju uljane repice, te se očekuje porast broja gospodarstava koja će se baviti ovom proizvodnjom.
This need to be accompanied by assuring warehouses capacities for the oil crop storage.
Ovo mora biti popraćeno osiguranjem skladišnih kapaciteta za skladištenje uljarica.
From this table is also visible that in this sub - sector there are not so many problems existing with the production in smaller units, as it is the case with grains.
Iz tablice je također vidljivo kako u ovom podsektoru nema puno problema s proizvodnjom na manjim proizvodnim jedinicama, kao npr. kod žitarica.
According to NCEA for production of raw oil and fat production (activity:
Prema NKD za proizvodnju sirovih ulja i masti (djelatnost:
DA1541) are registered 21 companies (with final financial account from 2004), out of which:
DA 1541) registrirana je (prema predanom završnom računu iz 2004.), 21 tvrtka od čega je:
19 small enterprises,
19 manjih tvrtki,
1 medium and
1 srednja i
1 large enterprise.
1 velika.
For the production of refined oils and fats (activity:
Za proizvodnju rafiniranih ulja i masti (djelatnost:
DA1542) there were registered 9 enterprises, out of which:
DA 1542) registrirano je 9 tvrtki od čega:
5 small,
5 malih,
2 medium and
2 srednje i
2 large enterprises.
2 velike.
Supply - demand balance for oil crop production (2000 - 2004)
Bilanca ponude - potražnje uljarica (2000 - 2004)
domestic production
domaća proizvodnja
soybean (000t)
soja (000t)
oilseed rape (000t)
uljana repica (000t)
sunflower (000t)
suncokret (000t)
total production (1) (000t)
Ukupno proizvodnja (1) (000t)
oilseed rape - seed (000t)
sjeme uljana repica (000t)
sunflower seed (000t)
suncokretovo sjeme(000t)
total import (2) (000t)
Ukupno uvoz (2) (000t)
total supply (1+2=3)
Ponuda ukupno (1+2=3)
export
izvoz
total export (4) (000 t)
Ukupno izvoz (4) (000 t)
Import of oil crops shows slight increase (see ) in observed period as well as export.
Uvoz uljarica pokazuje mali rast (vidi tablicu 2-82) u promatranom razdoblju kao i izvoz.
There is a free market economy in Croatia regarding oil crops trade. Some producers appear on the market individually and a part of a trade is maintained over the legal persons, contractors for the production. Currently there are no registered organizations of oil crops producers in Croatia.
U Hrvatskoj postoji slobodno tržište što se tiče prometa uljarica, pojedini proizvođači se samostalno pojavljuju na tržištu, a dio trgovine se odvija i preko pravnih osoba, odnosno ugovaratelja proizvodnje. Trenutno ne postoje registrirane organizacije proizvođača uljarica u Republici Hrvatskoj.
Price fluctuations in the oil crop market (2001 - 2005)
Trend cijena na tržištu uljarica (2001 - 2005)
Year / EUR
Godina / EUR
MAFWM, TISUP, 2006
MPRRR, TISUP, 2006
An overview of state aid schemes in grains and oil crops sub sector is given in Chapter 2.1.
Pregled državnih potpora za podsektor žitarice i uljarice dan je u Poglavlju 2.1.
Fruits and vegetables sub sector
Podsektor voće i povrće
FRUITS
VOĆE
Conditions for fruit production in Croatia, concerning climate and soil exist within the country, except mountain areas with altitude above 1.000 m. Croatia is among rare EU countries in which almost every type of fruit, from subtropical cultures of citrus fruit and olives, to all types of inland pomiferous plants, drupes and soft fruit may be produced.
Uvjeti za uzgoj voća u Hrvatskoj, s obzirom na klimu i tlo, postoje u cijeloj zemlji, osim u planinskim područjima nadmorske visine iznad 1000 m. Hrvatska je pored toga jedna od rijetkih europskih zemalja u kojoj se mogu proizvoditi gotovo sve vrste voća, od suptropskih kultura agruma i maslina do svih vrsta kontinentalnog jezgričavog, koštičavog, bobičastog i jagodičastog voća.
According to statistic data, land under fruit plantations occupies about 69.000 ha or 2,2% of total agricultural land.
Prema statističkim podacima površine pod nasadima voća zauzimaju oko 69.000 ha ili 2,2% od ukupnih poljoprivrednih površina.
Fruit production in Croatia is mostly based on production located on agricultural farms and is mostly not market directed.
Proizvodnja voća u Hrvatskoj uglavnom se temelji na proizvodnji smještenoj na obiteljskim gospodarstvima koja najčešće nije tržišno usmjerena.
During previous years, especially from 2000, certain progress is discernible concerning number of apple trees while conditions concerning other types are merely unchanged.
U nekoliko posljednjih godina, posebno od 2000., zamjetan je određeni porast broja stabala jabuke, dok je kod ostalih vrsta stanje manje više nepromijenjeno.
Structural production problems (raising plantations within the framework of farms on smaller areas, insufficient knowledge and lack of knowledge of new technologies) both concerning apples and other types of fruits lead to yield oscillations, visible from .
Međutim, strukturni problemi u proizvodnji (podizanje nasada u okviru gospodarstava na manjim površinama, nedostatak znanja i novih tehnologija) i kod jabuke i ostalih vrsta voća vode do oscilacija u prinosima kao što je vidljivo iz tablice 2-84.
Production of selected fruit types and number of planted fruit trees (2000 - 2005)
Proizvodnja odabranih vrsta voća i broj stabala (2000 - 2005)
Fruit
Voće
Unit
Jedinica
Apple
Jabuka
,000 trees
,000 stabala
Pear
kruška
Peach
Breskva
Plum
Šljiva
Sour cherry
Višnja
About 95% orchards are owned by family agricultural farms, and mostly the problem is fragmentized and unproductive production with no function in market supply.
Oko 95% voćnjaka u vlasništvu je obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, te je najveći problem rascjepkana i neproduktivna proizvodnja bez funkcije ponude na tržištu.
The fruit statistics comprises fruit sorts growing on the family farms' private plots or by hobby farmers, producing mostly for their own home consumption, family farms' plantations, including entrepreneurs and craftsmen and the trade companies' plantations.
Statistika kod voća obuhvaća vrste voće koje rastu na obiteljskim česticama ili ih vode hobistički, proizvodeći uglavnom za vlastitu potrošnju, na plantažama obiteljskih gospodarstava, uključujući poduzetnike i obrtnike i plantažama tvrtki.
With regard to these growing types, there are considerable differences in the production technologies.
Što se tiče vrsta voća koja se uzgaja, postoje značajne razlike u proizvodnim tehnologijama.
As may be seen from data in a share of organized plantation orchards makes 33% of the total number of trees.
Kako se iz podataka u tablici 2-85 vidi, udio organiziranih plantažnih voćnjaka je 33% od ukupnog broja stabala.
On these plantations production is organized in modern technological and economic principles and is mostly oriented to the markets for direct consumption or processing.
Na tim plantažama proizvodnja je organizirana na modernim tehnološkim i gospodarskim načelima i uglavnom je orijentirana na tržišta za izravnu potrošnju ili preradu.
For some fruits sorts, the share of plantation growing is considerably higher than the mentioned average, such as for apples 57% or peaches and nectarines 47%, Production and offering of fruit in Croatia is smaller than potential options, and in this sector is necessary to change the approach and encourage technological and structural modernization of farms which find their existence source in fruit production.
Za neke vrste voća, udio uzgajanja na plantaži je znatno veći nego spomenuti prosjek, za jabuke 57% ili breskve i nektarine 47%. Proizvodnja i ponuda voća u Hrvatskoj manja je od mogućnosti, te je u ovom sektoru potrebno mijenjati pristup i poticati tehnološku i strukturnu modernizaciju na gospodarstvima kojima je izvor egzistencije proizvodnja voća.
Total tree number of selected fruit kind and share of plantation orchards
Ukupni broj stabala izabranog voća i udio plantažnih voćnjaka
FRUIT TYPE
VRSTA VOĆA
Total tree number
Ukupno broj stabala
plantation
Plantaža
Tree number
Broj stabala
hectare
hektara
Sour Cherry
Višnja
Peach and nectarine
Breskva i nektarina
Current circumstances of home fruit production do not satisfy even 50% of domestic needs.
U postojećim okolnostima domaća proizvodnja voća ne zadovoljava niti 50% domaćih potreba.
The reasons for it are mostly state inherited, i.e. disregard and lack of recognition of fruit-growing in Croatia within the longer period before independence (then the valid unofficial distribution of production in ex Yugoslavia in which the priority in fruit and vegetable production was given outside Croatia (Macedonia, Serbia) and in Croatia was located the processing based on raw materials from that area), war period (for almost 10 years), and later the shortage of more stimulating agricultural policy measures which were no good for restructuring of existing ones, mostly extensive and agricultural production, into working and capital intense production in fruit growing, viticulture, olive growing, vegetable growing and floriculture.
Razlozi tome su većim dijelom naslijeđeno stanje, odnosno zapostavljanje i neafirmiranje voćarstva u Hrvatskoj u dužem razdoblju prije osamostaljenja (tada važeća neslužbena raspodjela proizvodnje u bivšoj Jugoslaviji u kojoj je prioritet proizvodnje voća i povrća bio izvan Hrvatske, (Makedonija, Srbija), a u Hrvatskoj je bila smještena prerada na bazi sirovina iz tog područja), ratno razdoblje (gotovo 10 godina), te kasnije nedostatak poticajnijih mjera poljoprivredne politike koje nisu pogodovale restrukturiranju postojeće pretežno ekstenzivne i ratarske proizvodnje, u radno i kapitalno intenzivnu proizvodnju u voćarstvu, vinogradarstvu, maslinarstvu, povrtlarstvu i cvjećarstvu.
Subsequently because of such unfavourable production structures, and lack of organization of market, Croatia imports significant quantities of all types of fruit, apples more than 50% of home consumption, pears 80% and peaches 70%.
Slijedom takve nepovoljne proizvodne strukture, te neorganiziranosti tržišta, Hrvatska, kako je već rečeno, uvozi znatne količine svih vrsta voća, i to jabuka više od 50% domaće potrošnje, krušaka 80%, te bresaka 70%.
Besides above stated problems related to production, problems also exist because of unsteady and undeveloped market infrastructure.
Pored gore istaknutih problema vezanih uz proizvodnju, problemi postoje i zbog nedostatne i nerazvijene tržišne infrastrukture.
Namely, available capacities are insufficient, and equipment is technologically outdated, in particular within the segment of storage, preparation for processing (semi processed) and fruit processing.
Naime, raspoloživi kapaciteti su nedovoljni, a oprema je tehnološki zastarjela i to posebno u segmentu skladištenja, dorade i prerade voća.
That is the reason that the major part of produced fruit is stored in inadequate conditions, and because of that regularly a significant part of the produced fruit quantities decay.
To je razlog što se veći dio proizvedenog voća neadekvatno skladišti, te tako propada znatan dio proizvedenih količina voća.
At the same time undeveloped and not known wholesale market infrastructure affect the orientation to import which becomes a sign of the local market.
Pri tome nerazvijena i neafirmirana infrastruktura veletržnica utječe na usmjerenost k uvozu koji postaje obilježje domaćeg tržišta
In such circumstances local merchants usually do not contract production with Croatian fruit producers, but are orientated exclusively to import, and because of that a dependence on import has significant dimensions.
U takvim okolnostima domaći trgovci u pravilu ne ugovaraju proizvodnju s hrvatskim proizvođačima voća, nego su orijentirani isključivo na uvoz, zbog čega je ovisnost o uvozu poprimila značajne razmjere.
In 2000 - 2003 period in the Republic Croatia were imported total 1.408.393 tons of fresh and processed fruits of total value 726.217.577 USD (see annex , and )
U razdoblju od 2000. do 2003. godine u Republiku Hrvatsku uvezeno je ukupno 1.408.393 tona svih vrsta voća i prerađevina od voća, u ukupnoj vrijednosti od 726.217.577 USD (vidi dodatak12.24, i )
As has already been said the reason for fruit import dependence is before all in insufficiency of home fruit production.
Kako je rečeno u uvodu, razlog ovisnosti o uvozu voća je prije svega zbog nedostatne domaće proizvodnje voća.
Namely, total fruit production according to statistical indicators depending on the year, varies from 160.000 tons (2001 and 2002, and 2003 are atypical; frost and bad weather destroyed a significant part of yield in 2001 and 2002 while in 2003 there was a serious drought).
Naime, ukupna proizvodnja voća prema statističkim pokazateljima zavisno o godini kreće se oko 160.000 tona (2001, 2002, te 2003. su netipične; mraz i vremenske nepogode uništile su znatni dio uroda u te dvije godine, dok je u 2003. vladala velika suša).
Consumption varies from 70 kg/inhabitant which multiplied with 4,5 million of inhabitants is 320.000 tons of fruit.
Potrošnja se kreće oko 70 kg/stanovniku što pomnoženo s 4,5 milijuna stanovnika iznosi 320 tisuća tona voća.
According to that annually is about 160.000 tons of fruit imported, and self-sufficiency in fruit production is around 50%.
Time se u pravilu godišnje uvozi oko 160 tisuća tona voća, a samodostatnost u proizvodnji voća se kreće oko 50%.
Fruit import share on the market of Croatia from 1997 - 2003
Udio uvoza voća na hrvatskom tržištu od 1997 - 2003
Available quantities
Raspoložive količine
Consumption per inhabitant
Potrošnja po stanovniku
Import share in available quantities
Udio uvoza u raspoloživim količinama
kg/inhabitant
kg/po stanovniku
At the same time for the purpose of realistic consideration it is necessary to separate fruit import concerning exotic fruit which may not be grown in Croatia, and notably bananas, pineapples, etc.
Kako bi se stanje realno sagledalo potrebno je izdvojiti dio uvoza voća koji se odnosi na egzotično voće koje se u Hrvatskoj ne može proizvoditi, a ponajprije bananu, ananas i dr.
These kinds of fruit are imported in quantity of 70.000 tons and the major part regards import of bananas, about 50.000 tons (Equator, Columbia).
Ove vrste voća uvoze se u količini od 70.000 tona i u tome je najveći udio upravo uvoz banana od oko 50.000 tona (Ekvador, Kolumbija).
So in the remaining 70.000 tons, as much is imported in Croatia, is the most direct competitor to the home production.
Dakle, preostalih 70 tisuća tona koliko se u Hrvatsku uvozi najizravnije konkurira domaćoj proizvodnji.
According to Agricultural Census 2003 there were 304.783 family farms producing fruits out of which 13.311 (4,36%) are producing fruits in a modernized way (plantage).
Prema Popisu poljoprivrede 2003., 304.783 obiteljskih gospodarstava je proizvodilo voće, od kojih 13.311 (4,36%) proizvodi voće na modernizirani način (plantaža).
Only 5,54% of all producers has orchards bigger than 10 ha (16.882).
Samo 5,54% svih proizvođača ima voćnjake veće od 10 ha (16.882).