natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The strategic fishing policy guidelines have been defined by the Development strategy for agriculture and fisheries, adopted as one of 19 constituent parts the Government of Croatia Strategy »Croatia in the 21st century« (OG 89/02), which deals with agriculture, fishery and food industry, including:
Strateške odrednice ribarske politike definirane su Strategijom razvoja poljoprivrede i ribarstva koja je donesena kao jedna od 19 sastavnica Strategije Vlade Republike Hrvatske »Hrvatska u 21. stoljeću« (NN, 89/02), a razmatra područja poljoprivrede, ribarstva i prehrambene industrije te uključuje:
adapt fishing and fish farming to the principle of sustainable and responsible management taking into account protection of the environment,
prilagodbu ribolova i uzgoja načelu održivog i odgovornog gospodarenja u skladu sa zaštitom prirode,
adapt aquaculture to market requirements,
prilagodbu uzgojne proizvodnje zahtjevima tržišta,
promote environmental criteria for farming and management of water resources in order to promote them as attractive export and tourist product,
promicanje ekoloških kriterija uzgoja i gospodarenja vodnim bogatstvima u svrhu njihove promidžbe kao atraktivnog izvoznog i turističkog proizvoda,
modernize fish processing and include new economic operators by providing favourable investment funds and through financing of operational costs,
osuvremenjivanje prerade ribe i omogućavanje njenog širenja na nove subjekte kroz omogućavanje povoljnih ulagačkih sredstava i financiranje operativnih troškova
stimulate the development of small family households based on fishing,
poticanje razvoja malih obiteljskih ribarskih gospodarstava,
stimulate the usage of appropriate and selective fishing tools,
poticanje korištenja primjerenih i selektivnih ribolovnih alata,
organise the transport of fish through disembarkation points, buying centres, auction centres and wholesale markets,
organiziranje prijevoza ribe kroz iskrcajna mjesta, otkupne stanice, aukcijske centre i veletržnice
initiate and stimulate the construction of the continental fishing infrastructure and logistics,
iniciranje i poticanje izgradnje kopnene ribarske infrastrukture i logistike,
stimulate professional fishermen's associations.
poticanje interesnih udruživanja ribara.
In the pre-accession period the priority objectives of the fishing policy of Croatia are: to strengthen and expand marine and fresh water farming and secure sustainable management of animal resources, while, at the same time, increasing the competitiveness of producers through marketing and structural mechanisms and establishment of appropriate administrative institutions.
U pretpristupnom razdoblju prioritetni ciljevi ribarske politike RH su ojačati i proširiti uzgoj morske i slatkovodne ribe, te osigurati održivo gospodarenje živim bogatstvima uz povećanje konkurentnosti proizvođača kroz usvajanje tržišnih i strukturnih mehanizama, te ustroj odgovarajućih administrativnih institucija.
As it is anticipated that fish farming will be given important place in the pre-accession process, the most important investments are intended for modernisation of existing and construction of new farming facilities and environmental performance in order to increase the product quality and diversity.
Kako se predviđa da će značajnije mjesto u pretpristupnom razdoblju zauzeti uzgoj, najznačajnija ulaganja se planiraju kanalizirati u pravcu osuvremenjivanja postojećih i izgradnje novih uzgojnih instalacija i ekoloških performansi, kako bi se proizvodnja učinila kvalitetnijom i raznovrsnijom.
In addition to that, special attention will be paid to reach all EU requirements concerning quality, environmental protection and sanitary conditions in fish-processing companies and to diversify production both in farming and processing.
Osim uzgoja, posebna pažnja posvetit će se dostizanju svih potrebnih EU standarda kakvoće, zaštite okoliša i sanitarnih uvjeta u poduzećima za preradu ribe, te u diversifikaciji proizvodnje kako u uzgoju tako i u preradi.
Very important segment is port/vessel/trade facilities modernisation, in order to improve storing, cooling, packing, handling and all other activities that could improve final product quality by meeting all the necessary sanitary standards (ICO, HACCP).
Bitan segment je i modernizacija luka/plovila/tržnice radi postizanja boljih uvjeta skladištenja, hlađenja, pakiranja, upravljanja i drugih aktivnosti kao i zadovoljavanja higijenskih standarda (ICO, HACCP) koji uvjetuju kvalitetu proizvoda.
Education of all actors included in fishing, farming and processing is essential.
Također je neophodna edukacija onih koji sudjeluju u proizvodnji i sektoru prerade.
The lack of financial support and limitation of credit facilities (due to the failure to meet EU sanitary and health standards) would cause closing of enterprises and increased unemployment rate.
Nedostatak financijske podrške i ograničenje kreditnih sredstava doveli bi (uslijed nemogućnosti zadovoljavanja higijenskih i zdravstvenih standarda EU) do zatvaranja poduzeća i povećanja stope nezaposlenosti.
Furthermore, inability to meet the fresh-fish standards may cause further degradation of the fishery sector.
Također, nemogućnost zadovoljavanja standarda za svježu ribu mogla bi rezultirati daljnjom degradacijom ribarskog sektora.
Thus, the IPARD measures should provide necessary conditions for the regular supply of fresh fish and raw materials for the market, processing and farming, ensuring highest quality and consumer protection.
Mjere IPARD-a bi trebale osigurati uvjete potrebne za opskrbu potrošača, prerađivača i proizvođača svježom ribom i sirovinama, osiguravajući najvišu kvalitetu i zaštitu potrošača.
Overview of state aid schemes is given in Chapter 2.1.
Pregled državnih potpora dan je u Poglavlju 3.1.
Grains and oil crops sub sector
Podsektor žitarice i uljarice
Grains
Žitarice
Background and key information
Osnovni podaci
Share of total agricultural production in total GDP of Croatia in the last few years was about 7% (2002 - 2004).
Udio poljoprivredne proizvodnje u ukupnom BDP-u Hrvatske posljednjih nekoliko godina kreće se oko 7% (2002-2004).
In total plant production in Croatia share of grain production has the most important place.
U ukupnoj biljnoj proizvodnji u Republici Hrvatskoj udio proizvodnje žitarica zauzima najznačajnije mjesto.
In total structure of arable agricultural land, 1,09 million ha is cultivated with grains, which cover approximately 70% of all land. Therefore, the grain production in Croatia is maintained, in average, on 720.000 ha with total gross production of 3,6 to 3,8 million of tons of grains (see annex , ).
U ukupnom obradivom poljoprivrednom zemljištu od 1,09 mil. hektara pod žitaricama se nalazi oko 70% površina, odnosno proizvodnja žitarica u Hrvatskoj odvija se na prosječno 720 tisuća hektara, a ukupna proizvodnja iznosi oko 3,6 do 3,8 milijuna tona žitarica, (vidi dodatak 12.3, tablica 12-3).
In grain production was registered decrease; in 2000 (maize, in particular) and also in 2003 (for all other grains), which was a direct implication of long term drought.
U promatranom razdoblju zabilježen je pad i to u 2000. (kukuruz) i 2003. godini (sve žitarice) kada su na pad prinosa utjecale dugotrajnije suše.
In the structure of grains production, dominant culture is maize with 58%, wheat with 32%, barley with 7%, oats with 2,6% and rye and the other grains in total with 0,4%.
U strukturi proizvodnje žitarica dominatno mjesto ima kukuruz 58%, pšenica 32%, ječam 7%, zob 2,6%, te raž i ostale žitarice s 0,4%.
Regarding production structure and areas, production of wheat is in steady decline (self-sufficiency is 130%), and it is produced on 220.000 ha. Maize production shows slightly increased trend (self - sufficiency of 101%), as well as barley production (self-sufficiency of 87%).
Što se tiče strukture proizvodnje pojedinih žitarica s obzirom na površine, proizvodnja pšenice je u laganom padu (samodostatnost je 130%) i odvija se na 220 tisuća hektara, a proizvodnja kukuruza je u laganom porastu (samodostatnost 101%), kao i proizvodnja ječma (samodostatnost 87%).
Areas sown with other cereals do not show significant changes.
Površine pod ostalim žitaricama ne bilježe značajnije promjene.
All grains yields vary from one year to another and they often mirror (un)favourable agro climate changes which were present during the past years.
Prinosi kod svih žitarica variraju iz godine u godinu i u pojedinim godinama su odraz (ne)povoljnih agroklimatskih prilika koje su bile prisutne posljednjih nekoliko godina.
In 2003, yield of all cultures was reduced (by 20 - 30%), which was a direct implication of drought.
Tako je u 2003. godini prinos kod svih kultura znatnije smanjen (20-30%), što je bila posljedica suše.
An average yield is approximately 5,1 t/ha.
Prosječni prinos se kreće oko 5,1 tone/ha.
Croatia in a whole has very good conditions for grain production (soil fertility, climate benefits and tradition).
Moramo naglasiti da Hrvatska u cjelini ima vrlo dobre uvjete za proizvodnju žitarica (plodnost tla, klimatske prilike, tradicija).
Total balance need for grains in Croatia is about 3,2 million of tons (see ).
Ukupne bilančne potrebe Hrvatske za žitaricama kreću se oko 3,2 milijuna tona (vidi tablicu 2-78).
From that amount, for cattle feeding is used 2,3 million tons; as a seed consumption about 85.000 tons; for the industrial needs including maize and barley fodder grits in beer industry is spent about 70.000 tons.
Od toga za potrebe ishrane stoke koristi se 2,3 mil. tona, kao sjeme troši se oko 85.000 tona, za industrijske potrebe koje uključuju kukuruznu krupicu i ječam u proizvodnji piva troši se oko 70.000 tona.
Market losses are quite high, and they are about 5%, mostly because of the way of keeping maize on the farms.
Tržišni gubici su razmjeno veliki i kreću se oko 5%, a ponajviše zbog uvjeta čuvanja kukuruza na gospodarstvima.
Human consumption is about 660.000 tons, and consumption per capita is estimated on 165 kg. In average years, self - sufficiency in grain sector is on the level of 110%, mostly because of the greater wheat production in comparison with total needs.
Za ljudsku potrošnju koristi se oko 660.000 tona, a potrošnja po stanovniku iznosi oko 165 kg. Samodostatnost u sektoru žitarica u prosječnim godinama je na razini 110% i to ponajviše zbog veće proizvodnje pšenice od ukupnih potreba.
Total number of agricultural farms in Croatia, according to Agricultural Census from 2003, is 483.326, out of which 244.439 farms produce only grains (see annex , ).
Ukupan broj gospodarstava u Republici Hrvatskoj koja se bave poljoprivrednom proizvodnjom prema Popisu poljoprivrede iz 2003. iznosi 438.326, a od toga njih 244. 439 bavi se isključivo proizvodnjom žitarica (vidi dodatak 12.27, ).
60% of these farmers produce grains at the most 2 ha of, 5.5% produce grain on 10 to 20 ha, and 1,6% are bigger than 20 ha (these farmers can be assumed being competitive om the market)..
60% ovih poljoprivrednika proizvodi žitarice na površini od 10-20 ha što predstavlja oko 5,5%, a ona s preko 20 ha površina pod žitaricama predstavljaju 1,6 % (ovi poljoprivrednici se mogu smatrati konkurentnim na tržištu).
For the purpose of achieving the desired level of market competitiveness, it is necessary that certain technical and technology preconditions are realized:
U svrhu dostizanja željenog stupnja konkurentnosti na tržištu potrebno je dostići određene tehničko-tehnološke preduvjete koji se očituju u slijedećem:
increasing the size of land parcels, appropriate agricultural mechanization and equipment, notable warehouses capacities and drying facilities.
veće proizvodne parcele, odgovarajuća poljoprivredna mehanizacija i oprema, značajniji skladišni kapaciteti i prostori za dosušivanje žitarica.
The uneven distribution of existing warehouses and insufficient capacities in certain areas (counties) is a limiting factor for a great number of farms (see ).
Neravnomjerna raspodjela postojećih skladišnih kapaciteta i nedovoljni kapaciteti u određenim područjima (županijama) ograničavajući su čimbenik za veliki broj gospodarstava (vidi graf 2-10)).
Structure of cereal producers by farm size (2003)
Struktura proizvođača žitarica po veličini (2003)
Situation in the Register of Agricultural Holdings regarding applications for grain subsidies
Stanje u Upisniku poljoprivrednih gospodarstava što se tiče upisa i iskorištenja potpore za sjetvu žitarica
Number of farms
Broj gospodarstava
shows the trends in number of the agricultural farms (family farms, trade companies, cooperatives, etc.) registered in Register of Agricultural Holdings regarding realization of the state supports for grains.
U Tablici 2-75 vidljivo je kretanje broja upisanih poljoprivrednih gospodarstava (obiteljska poljoprivredna gospodarstva, trgovačka društva, zadruge i dr.) u Upisniku poljoprivrednih gospodarstava što se tiče ostvarivanje državne potpore za sjetvu žitarica.
In 2005 there were 63.344 farms representing about 25% of total registered farms producing grains in Croatia ().
U 2005. ovaj broj iznosi 63.344 gospodarstva, što predstavlja oko 25% ukupno registriranih gospodarstava koja se bave proizvodnjom žitarica u Republici Hrvatskoj (Tablica 2-78).
Storage capacities and geographical distribution
Skladišni kapaciteti prema zemljopisnoj rasprostranjenosti
Silo (t)
Silosi (t)
Floor warehouses (t)
Podna skladišta (t)
TOTAL (t)
UKUPNO (t)
Number of warehouses / county
Broj skladišta / županija
In regional distribution of warehouse capacities per counties is presented, showing that the areas with significant grain production lack warehouses capacities (for instance, Brod - Posavina and Požega - Slavonia county where the warehouses of smaller capacities are present in only 3 enterprises), what confirms investment justifiability in this sector.
U tablici 2-76 vidljiva je regionalna raspoređenost skladišnih kapaciteta po županijama, te treba istaknuti podatak kako i područja sa značajnijom proizvodnjom žitarica oskudijevaju u skladišnim kapacitetima (npr. Brodsko-posavska i Požeško-slavonska županija gdje se skladišni kapaciteti nalaze u samo 3 tvrtke, koji su i inače manjeg ukupnog kapaciteta) što ponovno potvrđuje opravdanost ulaganja u ovom području.
Producers, registered as companies, are registered in the Croatian Chamber of Economy, under National Classification of Economic Activities (NCEA):
Proizvođači koji su registrirani kao tvrtke, evidentirani su u Hrvatskoj gospodarskoj komori (HGK) na osnovi Nacionalne klasifikacije djelatnosti:
activity A0111, Grain production and other sowings and plantation.
djelatnost A 0111 Uzgoj žitarica i drugih usjeva i nasada.
According to this evidence, for mentioned activity (A0111), there are registered 367 companies, which submitted the final financial account for 2004, from which are 322 small companies, 32 medium and 13 large companies.
Prema toj evidenciji u navedenoj djelatnosti (A 0111) registrirano je s obzirom na veličinu, prema završnom računu predanom 2004. godine 367 tvrtki od čega je 322 malih, 32 srednje i 13 velikih tvrtki.
Processing capacities - grain sector
Prerađivački kapaciteti - sektor žitarica
Capacity (‘000 t)
Kapacitet (‘000 t)
Number of enterprises
Broj poduzeća
Žitozajednica Ltd., Zagreb
Žitozajednica d.o.o, Zagreb
According to Register of millers, bakers, producers of mixtures and concentrate and flour importers, those were enlisted until 31 December 2005, in total:
Prema Registru mlinara, pekara, proizvođača namjenskih smjesa i koncentrata i uvoznika brašna, namjenskih smjesa i koncentrata u Upisnik je do 31.12. godine ukupno upisan:
181 millers,
181 mlinar,
12 producers of mixtures and concentrates,
12 proizvođača namjenskih smjesa i koncentrata,
4 legal persons dealing with pre-packaging of flour,
4 pravne osobe koje se bave prepakiravanjem brašna
36 flour importers,
36 uvoznika brašna,
27 importers of mixtures and concentrates
27 uvoznika namjenskih smjesa i koncentrata
1.419 bakers (estimation is such that there are more bakers than what is indicated).
1419 pekara (procjenjuje se kako ima više pekara od navedenog broja upisanih)
During the period from 1 January 2005 until 31 December 2005, there were 52.403.554 flour stamps published and 35.941.721 of them were used.
U razdoblju od 01. siječnja 2005. do 31. prosinca 2005. godine izdane su 52.403.554 evidencijske markice, a iskorištena je 35.941.721 markica.
Based on the number of used - spent stamps, in 2005 were marketed 413.746 tons of wheat, rye and maize flour, of which 10.015 tons were imported (flour, 6.269 t and for application mixtures and concentrates 3.475 tons).
Na temelju broja iskorištenih - utrošenih markica, u 2005. godini stavljeno je na tržište 413.746 tona brašna od pšenice, raži i kukuruza, od čega je uvezeno 10.015 tona ( brašno 6.269 tona, a namjenske smjese i koncentrati 3.475 tona).
There are no adopted quality standards which should be used as a framework for conducting any intervention or for the price calculations, in case of interventional buy in.
Ne postoje usvojeni standardi kvalitete koji bi činili okvir prema kojem se provodi intervencija ili za izračun cijene prilikom intervencijskih otkupa.
At the occasional interventional buy in, minimum quality and price calculations related to quality are prescribed.
Kod povremenog intervencijskog otkupa propisuju se minimalna kvaliteta i obračun u odnosu na tu kvalitetu.
Minimum quality standards are linked with the three factors:
Minimalni standardi kvalitete povezani su s tri faktora i to:
hectolitre mass, ingredients and humidity.
hektolitarskom masom, primjesama i vlagom.
Most of the above mentioned companies participate in a grain buy in, and most of them, according to the value of the business, are medium size companies.
Većina gore spomenutih tvrtki koje sudjeluju u otkupu, prema vrijednosti kapitala su srednje veličine.
More than 90 enterprises have participated in wheat buy in process in 2005. Those enterprises are located in the territory of the whole country, but majority of them are located in the eastern part.
U otkupu pšenice u 2005. godini sudjelovalo je više od 90 tvrtki na području cijele države, a glavnina ovih tvrtki nalazi se u istočnom dijelu RH.
A significant number of Croatian companies participate in the wheat trade and almost all of them are private properties.
U trgovini žitaricama sudjeluje značajan broj hrvatskih tvrtki i gotovo sve su u privatnom vlasništvu.
Republic of Croatia mostly exports wheat and maize (EU, countries of the former Yugoslavia), and imports rice (EU, India), millet (EU), and some products from the milling industry, mostly from the EU member countries.
Republika Hrvatska uglavnom izvozi pšenicu i kukuruz (EU, države bivše Jugoslavije), a uvozi rižu (EU, Indija), proso (EU), te neke proizvode mlinarske industrije (CN-poglavlje 11), uglavnom iz zemalja članica EU.
Supply - demand balance sheet of cereals production (2000 - 2004)
Bilanca ponude - potražnje u proizvodnji žitarica (2000 - 2004)
Year
godina
SUPPLY
OPSKRBA
wheat (‘000 t)
pšenica (‘000 t)
maize (‘000t)
kukuruz (‘000t)
barley (‘000 t)
ječam (‘000 t)
oats (‘000 t)
zob (‘000 t)
others (‘000 t)
ostalo (‘000 t)
Total production (1)
Ukupno proizvodnja (1)
changes in storage (‘000 t)
promjene u skladištenju (‘000 t)
Total import (2)
Ukupno uvoz (2)
Total supply (1+2=3)
Ukupno opskrba (1+2=3)
DEMAND
POTRAŽNJA
Total consumption (4)
Ukupno potrošnja (4)
Total export (5)
Ukupno izvoz (5)
Total demand (4+5=7)
Ukupno potražnja (4+5=7)
Supply / demand balance (3-7=8)
Bilanca ponude/potražnje (3-7=8)
changes in storages (‘000t) (9)
promjene u skladištenju (‘000t) (9)
Total consumption per capita in kg
Ukupno potrošnja po glavi stanovnika u kg
Total self - sufficiency rate (%)
Ukupno samodostatnost (%)
Monitoring price system in Croatia is organized through the Market Information System in Agriculture - TISUP, within the Ministry of Agriculture, Fisheries and Rural Development.
U Republici Hrvatskoj sustav praćenja cijena organiziran je u okviru Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva kroz provođenje projekta Tržišnog informacijskog sustava u poljoprivredi - TISUP.
Price collecting is done by cooperants, independently; Ministry does not interfere in the system of collecting, processing and publishing of price information.
Prikupljanje cijena na terenu nezavisno obavljaju suradnici.
Prices are collected on the level of agricultural farm in the season of buying in and selling.
Ministarstvo se ne upliće u sustav prikupljanja, obrade i objave informacija o cijenama.
Wholesale prices are collected during the whole year.
Cijene se prikupljaju na razini poljoprivrednog gospodarstva u sezoni otkupa i prodaje, a veleprodajne cijene prikupljaju se tijekom cijele godine.
Grain market price oscillations (2001 - 2005)
Oscilacije tržišnih cijena (2001 - 2005)
Year/EUR
Godina/EUR
Fodder barley
Stočni ječam
Brewer's barley
Pivarski ječam
Oats
Zob
It can be seen that price trends of the main crops (maize and wheat) in the last few years have been stable in average. Although they depend on market oscillations, farmers are enabled to plan their production.
Vidljivo je kako je trend cijena žitarica (kukuruz i pšenica) u posljednjih nekoliko godina uglavnom stabilan, iako naravno ovisi i o kretanjima na tržištu, što poljoprivrednicima u velikoj mjeri omogućava planiranje proizvodnje.
Great share of grains is sold right after the harvest by direct marketing in the field, in the case of shortage of the great warehouses capacities in situation when there is a great number of producers, and prices in such way of selling are considerably lower and they amount in average of 60 - 70% of the before mentioned prices.
Velik dio žitarica se prodaje odmah nakon žetve, izravnom prodajom na polju, u nedostatku većih skladišnih kapaciteta kod velikog broja proizvođača, a cijene prilikom ovakvog načina prodaje su znatno niže i iznose u prosjeku 60-70% gore navedenih cijena.
As a result of a greater capacity of warehouses, thereby storage of grains for a longer period of time, would contribute to the achievement of a higher price in the market by selling in the optimal period.
Kad bi postojao veći kapacitet skladišnih prostora, odnosno skladištenja žitarica na duže vrijeme, to bi doprinijelo ostvarivanju više cijene na tržištu prilikom plasmana robe na tržište u najoptimalnijem prodajnom razdoblju.
There are no export subsidies for the grains, according to the Protocol of the Accession of Croatia to the Marrakech Agreement Establishing the World Trade Organization (OG, International Contract, No. 13/2000).
Nema izvoznih subvencija za žitarice, sukladno odredbama Protokola o pristupanju Marakeškom ugovoru o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (NN 13/2000 međunarodni ugovor).
Preferential conditions for wheat trade were contracted with European Union, Bulgaria, Albania, Serbia, Bosnia and Herzegovina, Macedonia, Moldova, Montenegro.
Preferencijalni uvjeti trgovine za žitarice ugovoreni su s Europskom unijom, Bugarskom, Albanijom, Bosnom i Hercegovinom, Makedonijom, Moldavijom, Srbijom i Crnom Gorom.
By Protocol of the Accession of Croatia to the Marrakech Agreement, Croatia gained obligation of gradually decreasing of custom taxes for agricultural and food products during transition period, which ends in 2007. According to mentioned Protocol, Croatia has no right to apply export subventions.
Protokolom o pristupanju Republike Hrvatske Marakeškom ugovoru o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije preuzeta je obveza postupnog smanjenja carina za poljoprivredne i prehrambene proizvode tijekom prijelaznog razdoblja, koje završava 2007. godine.
There are also defined preferential trade conditions with the countries members of WTO.
Sukladno odredbama navedenog Protokola, RH nema pravo primjene izvoznih subvencija, a također su definirani i preferencijalni uvjeti trgovine sa zemljama članicama WTO-a.
Croatia does not apply import / export permissions as a model for tracking import and export.
Hrvatska ne primjenjuje uvozne/izvozne dozvole kao sustav praćenja uvoza i izvoza.