natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some 11% of the population is poor, and another 10% is at risk of poverty in the sense that their average consumption level is less than 25% above the poverty line.
Oko 11% stanovnika je siromašno, a za još 10% postoji rizik od siromaštva jer je njihova prosječna razina potrošnje manje od 25% iznad granice siromaštva.
Some groups, numbering about 1% of the population, face severe deprivation.
Neke skupine, otprilike oko 1% stanovništva je suočeno s velikom neimaštinom.
Households that are small (1 - 2 people) and large (more than 6 people) face greater poverty risks than others.
Mala kućanstva (1 - 2 osobe) i velika (više od 6 osoba) su izložena većem riziku od siromaštva od ostalih.
More than three-quarters of the poor live in households headed by individuals with only primary or less education.
Više od 3/4 siromašnih živi u kućanstvima koje vode pojedinci sa završenom osnovnom školom ili još slabije obrazovani.
And poverty is tightly associated with the activity status of the head of household, who are retired, unemployed, or economically inactive feature prominently among the poor.
Siromaštvo je čvrsto povezano sa statusom aktivnosti glave domaćinstva, koji su u mirovini, nezaposleni ili ekonomski neaktivni.
Retired people are more vulnerable to poverty in rural areas than in urban.
Umirovljenici u ruralnim područjima su izloženiji siromaštvu od onih u urbanim.
One fourth of the poor live in houses without water supply, and 8% live in houses without toilets, and 8% without a telephone line.
Jedna četvrtina siromašnih živi u kućanstvima bez vodovoda, a 8% živi u kućanstvima bez WC-a, te 8% bez telefonske linije.
In general, as one might have expected, access to services in Croatia is considerably worse in rural areas compared to urban, and for the poor compared to the non-poor.
Kako se i može očekivati pristup uslugama u Hrvatskoj je značajno lošiji u ruralnim područjima u donosu na urbana, te siromašnima u odnosu na one koji to nisu.
Households headed by unemployed are a small but very vulnerable group.
Kućanstva koja vode nezaposleni su mala, ali vrlo ranjiva skupina.
Women have higher unemployment rates and lower wages than other labour market participants.
Kod žena je viša stopa nezaposlenosti i manje su plaćene od drugih sudionika na tržištu rada.
Employment rates among youth and average earnings are particularly low - fewer than one in four people aged 15 - 25 years have jobs, and the unemployment rate for this age group is three times that of the age group 25 - 50.
Stopa zapošljavanja mladih i prosječna zarada su posebno niski - manje od jedne od četiri osobe u starosnoj skupini 15 - 25 godina imaju posao, a stopa nezaposlenosti za ovu starosnu skupinu je tri puta veća od starosne skupine 25 - 50.
Demographic characteristics and trends
Demografske karakteristike i trendovi
According to the last population Census of 2001, Croatia has 4.437.460 inhabitants compared to 4.784.265 inhabitants in 1991. In parallel to the general declining population trend in Croatia (-7,3%) in that period, the rural population decreased at a faster path, both absolutely and relatively.
Prema zadnjem Popisu stanovništva iz 2001, Hrvatska ima 4.437.460 stanovnika u usporedbi s 4.784.265 stanovnika u 1991. Paralelno s općim trendom smanjivanja broja stanovnika u Hrvatskoj (-7,3%) u tom razdoblju, ruralno se stanovništvo smanjivalo brže, i apsolutno i relativno.
At the beginning of 1991, 2.187.000 people or 45,7% of the total population of Croatia lived in rural areas, whereas 10 years later in 2001 only 1.971.000 people (-10%) or 44,4% lived in the rural areas.
Na početku 1991, 2.187.000 ljudi ili 45,7% ukupnog stanovništva Hrvatske je živjelo u ruralnim područjima, a 10 godina kasnije, 2001. samo 1.971.000 ljudi (-10%) ili 44,4% je živjelo u ruralnim područjima.
As regards the ethnic groups and nationalities, the 2001 Census indicates that out of the total population, 89,6% were Croatians, 4,5% Serbs, 0,5% Bosnians, 0,4% Italians 0,4% Hungarians, 0,3% Slovenians, 0,2% Roma and a rest of 4,1% of other groups and nationalities.
Što se tiče etničkih skupina i nacionalnosti, Popis iz 2001. ukazuje kako je u ukupnom stanovništvu bilo 89,6% Hrvata, 4,5% Srba, 0,5% Bošnjaci, 0,4% Talijana 0,4% Mađara, 0,3% Slovenaca, 0,2% Roma i 4,1% drugih skupina i nacionalnosti.
In 2001, 17% of the rural population were up to 14 years of age, 64% were counted as active economic persons (with women aged between 15 - 59 years and men between 15 - 64 years) and 18,9% as senior population (with women aged above 60 years and men above 65 years).
2001, 17% ruralnog stanovništva je bilo do 14 godina starosti, 64% se vodilo kao ekonomski aktivne osobe (žene starosne skupine između 15 - 59 godina i muškarci između 15 - 64 godine) i 18,9% kao starije stanovništvo (žene dobi iznad 60 godina i muškarci iznad 65 godina).
The ageing index for the rural areas increased in that period from 0,79 (1991) to 0,96 (2001).
Indeks starenja za ruralna područja se u tom razdoblju povećao s 0,79 (1991) na 0,96 (2001).
An analysis of the age structure of the population living in rural areas reveals negative trends for the economic and social development process.
Analiza dobne strukture stanovnika koji žive u ruralnim područjima otkriva negativne trendove za gospodarske i društvene razvojne procese.
As illustrated in , in nine counties (42,9%) the proportion of the senior persons in total population is higher than the national average, in 10 counties (47,6%) their proportion is around the average and in only two counties (City of Zagreb and Međimurje), their share is lower.
Kako je prikazano na karti 2-6, u devet županija (42,9%) omjer starijih osoba u ukupnom stanovništvu je veći od nacionalnog prosjeka, u 10 županija (47,6%) njihov je omjer oko prosjeka i samo je u dvije županije (Grad Zagreb i Međimurje) njihov udio niži.
A much higher share of population of the 65 and older age group in total population lives in the rural and predominantly rural regions (e.g. Sisak - Moslavina, Karlovac, Lika - Senj or Šibenik - Knin) compared with predominantly urban areas).
Puno veći udio stanovništva od 65 i starijeg u ukupnom stanovništvu živi u ruralnim i uglavnom ruralnim regijama (npr. Sisačko - Moslavačkoj, Karlovačkoj, Ličko - Senjskoj i Šibensko-Kninskoj) u usporedbi s uglavnom urbanim područjima).
Population aged 65 and older as share of total population and geographical distribution
Udio stanovništva od 65 godina i starijeg u ukupnom stanovništvu i zemljopisna raspodjela
Additionally to the ageing of the rural population, a much lower percentage of young women (age of 20 - 29) and much lower proportion of women in reproductive age (between 18 - 49 years) of total population live in rural regions compared with urban areas.
Osim starenja ruralnog stanovništva, mnogo niži postotak mladih žena (starosti 20 - 29) i niži omjer žena u reproduktivnoj dobi (između 18 - 49 godina) u ukupnom stanovništvu živi u ruralnim područjima u usporedbi s urbanim područjima.
In extreme rural regions, the respective coefficient equals to only 35% (e.g. Sisak - Moslavina county), i.e. about 10 - 14% lower than in the majority of urban regions (48 - 49%).
U izrazito ruralnim područjima, taj je koeficijent samo 35% (npr. Sisačko - Moslavačka županija), odnosno oko 10 - 14% niži od većine urbanih regija (48 - 49%).
As regards the share of the work contingent (% of females 15 - 59 years and males 15 - 65 years) in total population living in rural areas (approximately 60%) compared with urban areas (approximately 66%), the lowest share exhibits the extreme rural regions (e.g. Sisak - Moslavina county approx. 54%, Lika - Senj county approx. 56%).
Što se tiče udjela zaposlenih (postotak žena od 15 - 59 godina i muškaraca od 15 - 65 godina) u ukupnom stanovništvu ruralnih područja (otprilike 60%) u usporedbi s urbanim područjima (otprilike 66%), najniži udio je u izrazito ruralnim područjima (npr. Sisačko - Moslavačka županija oko 54%, Ličko - Senjska županija oko 56%).
Although in both, rural as well urban areas, the natural population growth has been negative in recent years; there has been a much stronger decline in rural areas compared to urban regions.
Stopa prirodnog rasta broja stanovnika i u ruralnim i urbanim područjima je negativna posljednjih godina; do mnogo je većeg pada došlo u ruralnim područjima u odnosu na urbana.
In predominantly rural areas, the population decline was approximately three times stronger than in predominantly urban regions.
U uglavnom ruralnim područjima, negativni rast stanovništva je bio otprilike tri puta veći nego u uglavnom urbanim područjima.
In some predominantly rural counties, e.g. Sisak - Moslavina county, a natural decline of population in the years 1998 - 2001 was approximately five times stronger than the average of Croatia.
U nekim uglavnom ruralnim županijama, npr. Sisačko - Moslavačkoj županiji, prirodna depopulacija u razdoblju 1998 - 2001 je bila otprilike pet puta veći od hrvatskog prosjeka.
Natural population growth rates differed strongly among the regions.
Stopa prirodnog rasta stanovništva se znatno razlikuje među regijama.
In predominantly rural areas the vital index (live births per 100 deaths) during the years 1998 - 2002 amounted to less than 50%, e.g. Lika - Senj county, compared with 100 - 112% in Zadar County or 100 - 120% in Dubrovnik - Neretva county.
U uglavnom ruralnim područjima životni indeks (broj rođenja na 100 umrlih) je tijekom razdoblja 1998 - 2002 iznosio manje od 50%, npr. u Ličko - Senjskoj županiji, u usporedbi s 100 - 112% u Zadarskoj županiji ili 100 - 120% u Dubrovačko - Neretvanskoj županiji.
Strong negative growth rates of rural population is a trend which has divers origins:
Velika negativna stopa rasta ruralnog stanovništva je trend koji ima više razloga:
a low share of women in reproductive age living in rural areas, inadequate living conditions for young families, change of living pattern (preferences for having less children) or a higher share of economic active, younger people searching for a job career in urban centres.
niski postotak žena reproduktivne dobi živi u ruralnim područjima, neodgovarajući životni uvjeti za mlade obitelji, promjena životnog modela (sklonost manjem broju djece) ili veći udio ekonomski aktivnih, mladih ljudi koji žele poslovnu karijeru u urbanim središtima.
Although in some EU countries negative growth rates of population coincide with positive trends in economy both in urban and rural regions, in Croatia the situation is different and characterised by strong differences regarding opportunities for economic and social development among the regions.
Iako se u nekim državama EU negativna stopa rasta stanovništva podudara s pozitivnim trendovima u gospodarstvu i u urbanim i ruralnim regijama, u Hrvatskoj je situacija drukčija i karakteriziraju je velike razlike što se tiče mogućnosti za gospodarski i društveni razvoj regija.
Overall, there is quite a striking difference between economic growth rates and growth rates of population in rural and urban regions and/or between less prospective and more prospective rural regions.
Sveukupno, postoji velika razliku između stope gospodarskog rasta i stope rasta stanovništva u ruralnim i urbanim područjima i/ili između manje perspektivnih i perspektivnijih ruralnih regija.
The strong negative growth rates of population living in extreme rural regions is a result of relative and/or absolute deterioration of living conditions for young families and an increased trend towards out-migration to urban centres or more prospective rural/tourist regions.
Snažna negativna stopa rasta stanovništva koje živi u izrazito ruralnim područjima je rezultat relativnog i/ili apsolutnog pogoršanja životnih uvjeta za mlade obitelji i rastućeg trenda seljenja u urbane centre ili perspektivnije ruralne/turističke regije.
The pattern of in- and out-migrations observed between urban and rural regions confirms previous considerations, i.e. preferences for out-migrations from rural to urban regions due to poor economic and social living conditions in rural areas and a strong tendency to change a place of residence in rural regions by moving to the nearest town located in the same county.
Obrazac migracija u i izvan primijećen između urbanih i ruralnih područja potvrđuje prethodna razmišljanja, npr. sklonost migraciji iz ruralnih u urbana područja zbog loših gospodarskih i društvenih životnih uvjeta u ruralnim područjima, te snažne težnje za promjenom mjesta boravka, preseljenjem iz ruralnih područja u najbliži grad koji se nalazi u istoj županiji.
Both developments indicate strong preference for moving out from remote, isolated and neglected rural areas to more prospective regions in urban centres or rural tourist areas.
Obje činjenice ukazuju na veliku sklonost za preseljenjem iz udaljenih, izoliranih i zapostavljenih ruralnih područja u perspektivnije regije u urbanim središtima ili ruralnim turističkim područjima.
As the population of economic migrants is in majority (except of migration caused by the war between 1991 and 1995) younger, more economically active and better educated than average rural residents, a strong trend of out-migration from rural areas increases problems of aging, dependency and social isolation of the remaining population.
Kako je stanovništvo gospodarskih migranata uglavnom (osim seljenja izazvanih ratom između 1991 i 1995) mlado, ekonomski aktivnije i bolje obrazovano od prosječnih ruralnih stanovnika, snažna sklonost seljenju iz ruralnih područja povećava probleme starenja, ovisnosti i društvene izolacije stanovnika koji ostaju.
Furthermore, an increasing outflow of young families and young women from rural regions may contribute to deterioration of a quality of education of those living in rural areas, e.g. necessity to close existing schools due to a low pupils frequency, or to a lowering of a disposable income of remaining population, e.g. increase of transportation costs and time of journey of those children/parents who have to travel to another school (in case schools located in remote regions are combined together, etc.).
Nadalje, povećani odljev mladih obitelji i mladih žena iz ruralnih područja može doprinijeti pogoršanju kvalitete obrazovanja onih koji žive u ruralnim područjima, npr. može doći do potrebe za zatvaranjem postojećih škola zbog malog broja učenika, ili smanjenja raspoloživog dohotka preostalog stanovništva, npr. povećanja troškova prijevoza i vremena putovanja one djece/roditelja koji trebaju putovati u drugu školu (u slučaju kad se škole nalaze u udaljenim područjima onda se kombiniraju, itd.)
Gender equality
Ravnopravnost spolova
Gender equality is one of the fundamental values of the constitutional order of the Republic of Croatia whose protection is ensured by the Constitution itself.
Ravnopravnost spolova je jedna od temeljnih vrijednosti ustavnog poretka Republike Hrvatske čija je zaštita osigurana samim Ustavom.
In October 2003, the Gender Equality Ombudsperson was appointed, and in 2004 the Government Office for Gender Equality was established.
U listopadu 2003 imenovan je pravobranitelj za ravnopravnost spolova, a 2004. je osnovan Vladin ured za ravnopravnost spolova.
National Policy for Promoting of Gender Equality (OG 114/06, effective from October 23, 2006) was adopted by the Croatian Parliament on October 13, 2006. The Gender Equality Ombudsperson monitors the implementation of the Gender Equality Act (OG116/03, effective from July 30, 2003) and other regulations concerning gender equality.
Nacionalnu politiku za promicanje ravnopravnosti spolova (NN 114/06, stupila je na snagu 23. listopada 2006.) je usvojio Hrvatski sabor 13. listopada 2006. Pravobranitelj za ravnopravnost spolova prati provedbu Zakona o ravnopravnosti spolova (NN 116/03, stupio na snagu 30. srpnja 2003.) i ostale propise koji se odnose na ravnopravnost spolova.
The Gender Equality Act defines protection against discrimination on the grounds of gender and equal opportunity mechanisms for women and men.
Zakon o ravnopravnosti spolova regulira zaštitu od diskriminacije na temelju spolova i jednake mogućnosti za žene i muškarce.
All state bodies, legal entities with public authority, and legal entities predominantly owned by the state and local and regional self-government units are obliged to develop plans of action on the basis of an analysis of the position of women and men and determine reasons for introducing special measures, goals that should be achieved, and ways to implement and monitor them.
Sva državna tijela, pravni subjekti s javnom vlašću, te pravni subjekti koji su u većinskom vlasništvu države ili jedinica regionalne samouprave su obvezni razvijati plan akcije na temelju analize položaja žena i muškaraca, te odrediti razloge za uvođenje posebnih mjera, ciljeva koji treba postići, te načine na koje će ih provesti i pratiti.
As these obligations were not entirely met, it is not likely that legal entities will comply with their obligation stipulated by Gender Equality Act that is, implementation of gender-sensitive policy or gender-mainstreaming.
Kako ove obveze nisu u potpunosti zadovoljene, nije vjerojatno kako će pravni subjekti udovoljavati obvezama propisanim Zakonom o ravnopravnosti spolova, odnosno provedbi politike koja vodi računa o ravnopravnosti ili rodne ravnopravnosti.
According to this provision, these bodies are, in all stages of planning, adopting and implementing decisions or actions, obliged to evaluate their effects on the position of women and men, with the aim of achieving true equality of women and men.
U skladu s ovom odredbom, ova su tijela, u svim fazama planiranja, usvajanja i provedbe odluka ili radnji, obvezna ocijeniti svoj učinak na poziciju muškaraca i žena, s ciljem postizanja istinske ravnopravnosti žena i muškaraca.
The report of the Gender Equality Ombudsperson for 2005 shows that this provision was not implemented consistently in this reporting period.
Izvješće pravobranitelja za ravnopravnost spolova za 2005. pokazuje kako ova
Improvements are visible in the prevention of violence in the family, especially owing to the efforts of the Ministry of Family, Veterans' Affairs and Intergenerational Solidarity and the Ministry of Internal Affairs.
odredba nije bila dosljedno provođena u razdoblju nastanka ovog izvješćivanja.Poboljšanja su vidljiva u sprečavanju nasilja u obitelji, posebno zahvaljujući Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, te Ministarstvu unutarnjih poslova.
For the purpose of strengthening women entrepreneurships, Ministries, bodies of the local authority and non-governmental associations implement programmes for strengthening women entrepreneurships and also for the financial strengthening of women.
U svrhu jačanja ženskog poduzetništva, ministarstva, tijela lokalne vlasti i nevladine udruge provode programe za jačanje ženskog poduzetništva, te financijskog podupiranja žena.
One of the goals of the Operational Plan for Development of Small and Medium Entrepreneurships in 2006 included creation of preconditions for quicker inclusion of women, as a target group, by assigning credit subventions.
Jedan od ciljeva Operativnog plana za razvoj malog i srednjeg poduzetništva u 2006. uključivao je stvaranje preduvjeta za brže uključivanje žena, kao ciljane skupine, dodjelom subvencija po kreditima.
MAFRD by its activities promotes role of women in rural areas through sponsorship for the election of the most prominent Croatian rural woman, which was held for the seventh time in 2006. The most prominent rural woman by her personality symbolizes the value and importance of the creative, enterprising women in the village and on the farm with the purpose of affirmation and raising the quality of life, preserving of families, cultural heritage and improvement of the particular position of the rural woman in the Croatian society. MAFRD:Ministry of Agriculture, Fisheries and Rural Development
MPRRR svojim aktivnostima promiče ulogu žena u ruralnim područjima putem sponzorstva za izbor najuzornije hrvatske seoske žene, koji se 2006. održao po sedmi put. Najuzornija seoska žena svojom osobnošću simbolizira vrijednost i važnost kreativne, poduzetne žene na selu i na gospodarstvu u svrhu afirmacije i podizanja kvalitete života, očuvanja obitelji, kulturnog nasljeđa i poboljšanja određene pozicije ruralne žene u hrvatskom društvu.
Croatian Agriculture Extension Institute (CAEI) also within its programme of work with the family farms supports and promotes role of women on the farm and in society through cooperation with the women associations and organization of lectures, exhibitions and manifestations.
Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu (HZPSS) u okviru programa rada s obiteljskim gospodarstvima također podupire i promiče ulogu žena na gospodarstvu i u društvu putem suradnje sa ženskim udrugama i organiziranjem predavanja, izložbi i manifestacija.
Department for the Rural Development of CAEI each year organizes and celebrates the Rural Woman World's Day, since the year 2000.
Od 2000. godine Odjel za ruralni razvoj HZPSS-a svake godine organizira i slavi Svjetski dan seoskih žena.
There is no relevant data about position of women in rural areas regarding gender equality.
Nema relevantnih podataka o poziciji žena u ruralnim područjima što se tiče ravnopravnosti spolova.
Structure of agricultural population
Struktura poljoprivrednog stanovništva
The size of both, the rural and agricultural population has been in constant decline since 1991, which is related to war consequences such as depopulation and mine-pollution of certain areas, structural changes in the economy and society including high negative births rates in the predominantly rural areas.
Broj ruralnog i poljoprivrednog stanovništva se stalno smanjuje od 1991, što je povezano s ratnim posljedicama poput depopulacije i zagađenosti minama određenih područja, strukturnih promjena u gospodarstvu i društvu, uključujući visoku negativnu stopu nataliteta u uglavnom ruralnim područjima.
Agricultural population are persons whose profession is classified in two groups (according to National Classification of Professions):
Poljoprivredno stanovništvo su sve one osobe čije je zanimanje klasificirano u jednu od dvije skupine (prema Nacionalnoj klasifikaciji zanimanja):
”agriculture, hunting, forestry and fishery workers ” and “simple agricultural forestry and fishery professions” and all other persons who they support
”poljoprivredni, lovno - uzgojni, šumski i ribarski radnici” i “jednostavna poljoprivredna, šumarska i ribarska zanimanja” i sve druge osobe koje uzdržavaju
In 2001, the rural population accounted for 44,4% of the total population, while the agricultural population accounted for 5,5% of total and 11% of the rural population in Croatia.
ruralno stanovništvo je iznosilo 44,4% u ukupnom stanovništvu, dok je poljoprivredno stanovništvo iznosilo 5,5% ukupnog i 11% ruralnog stanovništva u Hrvatskoj.
During the period of the last two censuses, the total agricultural population dropped absolutely by 40% and the “active ” agricultural population decreased by 37% (see ).
U međupopisnom razdoblju ukupno poljoprivredno stanovništvo se smanjilo apsolutno za 40%, a “aktivno ” poljoprivredno stanovništvo se smanjilo za 37% (vidi ).
The share of economic active persons in agriculture increased slightly from 64,7% (1991) to 67,5% in 2001.
Udio ekonomski aktivnih osoba u poljoprivredi se neznatno povećao s 64,7% (1991) na 67,5% u 2001.
Active agriculture population of labour force are employees and unemployed persons classified by economic activity in referent period
Aktivno poljoprivredno stanovništvo u radnoj snazi su zaposlenici i nezaposlene osobe klasificirane prema gospodarskoj aktivnosti u referentnom razdoblju.
According to the census results, less than 20% of the agricultural households had more than one active family member working full-time on the farm.
Prema rezultatima popisa, manje od 20% poljoprivrednih gospodarstva je imalo više od jednog aktivnog člana obitelji koji je puno radno vrijeme radio na gospodarstvu.
Family farming is in most cases conducted as part-time farming often combined with an employment in industry or service sector.
Obiteljska se poljoprivreda većini slučajeva vodi kao poljoprivreda za dodatni izvor prihoda često u kombinaciji sa zaposlenjem u industriji ili uslužnom sektoru.