natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The most important Croatian agricultural soils have lost 2,1 - 2,8% of soil organic matter in the last 50 years or 2,5% of the SOM over the last thirty years.
Najvažnija poljoprivredna tla u Hrvatskoj su u posljednjih 50 godina izgubila 2,1-2,8% organske tvari, tj. 2,5% organske tvari tijekom posljednjih trideset godina.
Reclaimed soils have in the period of about 20 years lost humus levels from 6 - 10% to 4 - 5% and most Croatian agricultural soils currently have a humus level of 1,5 - 2,5%.
Meliorirana tla su u razdoblju od oko dvadeset godina izgubila količinu humusa sa 6-10% na 4-5%, dok većina poljoprivrednog tla u Hrvatskoj danas ima sadržaj humusa od 1,5-2,5%.
Soil compaction is another pronounced problem in Croatian soils and the reported loss of air/water porosity is in the range of 3 - 9%.
Još jedan od izraženijih problema tla u Hrvatskoj jest zbijanje. Gubitak propusnosti za vodu i zrak kreće se u rasponu od 3-9%.
Data on soil pollution with pesticides is scarce, while heavy metals are reported to be within tolerable limits.
Podaci o onečišćenju tla pesticidima su rijetki, a teški metali se nalaze u dozvoljenim granicama.
According to the article 4. of the Agricultural Land Law (OG 66/01, 87/02, 48/05 and 90/05 see page ) in order to protect agricultural land from contamination, controlling and permanent monitoring of the level of contamination of agricultural land with noxious substances (hereinafter refered as:
U skladu s člankom 4. Zakona o poljoprivrednom zemljištu (NN 66/01, 87/02, 48/05 i 90/05) kako bi se zaštitilo poljoprivredno zemljište od kontaminacije, potrebno je vršiti kontrolu i stalno praćenje razine kontaminacije poljoprivrednog zemljišta škodljivim supstancama (u daljnjem tekstu:
permanent monitoring) has to be implemented including establishing of the level of contamination of agricultural land ,permanent monitoring of the condition of agricultural land, and establishing of information system for contaminated agricultural land and establishment of the permanent monitoring has to be performed by Institute for Soil, there is an intention to start the development through the EU funded (LIFE III PROGRAM) project „Development of the Croatian soil monitoring programme with a pilot project“ (LIFE05 TCY/CRO/000105).
stalno praćenje), uključujući utvrđivanje razine kontaminacije poljoprivrednog zemljišta, trajno praćenje stanja poljoprivrednog zemljišta, te uspostaviti informacijski sustav za kontaminirana poljoprivredna zemljišta. Stalno praćenje treba vršiti Zavod za tlo, a postoji namjera da se započne s razvojem putem projekta koji financira EU (LIFE III PROGRAM) „Razvoj programa praćenja hrvatskog tla s pilot projektom“ (LIFE05 TCY/CRO/000105).
The Project has to be implemented by the Croatian Eviroment Agency and Faculty of Agronomy in close cooperation with the Ministry of Agriculture, Forestry and Water Management, Institute for Soil and others.
Projekt treba provesti Hrvatska agencija za okoliš i Agronomski fakultet u suradnji s Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva, Zavod za tlo i drugi.
Biodiversity
Biološka raznolikost
Croatia is famous for its nature and is among the biologically richest countries in Europe.
Hrvatska je poznata zbog svojih prirodnih ljepota, te se nalazi među biološki najbogatijim državama Europe.
At the European level, it ranks second for the number of fish species, third for the estimated number of invertebrates, fifth for number of reptiles and seventh for the number of vascular plants and mammals.
U Europi se nalazi na drugom mjestu po broju ribljih vrsta, na trećem prema procjeni broja beskralježnjaka, na petom po broju gmazova i na sedmom po broju vaskularnih biljaka i sisavaca.
When the number of species is expressed in relation to land area, Croatia ranks third for the number of plant species per area and fourth for the number of vertebrates per area.
Kada se uspoređuje broj vrsta u odnosu na površinu, Hrvatska se nalazi na trećem mjestu po broju biljnih vrsta na jedinici površine i na četvrtom po broju kralježnjaka po jedinici površine.
Croatia has an unusually high concentration of endemic species, particularly in the Karst (calcium carbonate limestone) region.
Hrvatska ima neuobičajeno visoku koncentraciju endemskih vrsta, posebno u krškoj (kalcijev karbonat, vapnenac) regiji.
Approximately 6% of the taxa of flower plants and algae (of a total of four hundred and thirty nine) are endemic to Croatia.
Približno 6% taksonomskih skupina biljnih vrsta i algi (od ukupno četiri stotine trideset i devet) u Hrvatskoj su endemi.
Out of 4.924 known plant species in Croatia, 514 (10,4%) are endangered.
Od 4.924 poznatih biljnih vrsta u Hrvatskoj, pet stotina i četrnaest (10,4%) je ugroženo.
But in spite of this, there are only 44 protected plant species, while an additional 92 deserve strict protection because they are seriously threatened.
No unatoč tome, Hrvatska ima samo 44 zaštićene biljne vrste dok je još njih 92 potrebno zaštititi pošto su ozbiljno ugrožene .
It is estimated that Croatia harbours some 56.121 animal species (808 are endemic), of which only 39% have been identified.
Procjenjuje se da se u Hrvatskoj nalazi oko 56.121 životinjskih vrsta (808 su endemi), od čega ih je samo 39 % identificirano.
The high biodiversity in Croatia is enhanced by its location in quite different climatic, (geo) morphological and hydrological zones:
Visoku biološku raznolikost Hrvatske naglašava njezina smještenost u klimatski, (geo)morfološki i hidrološki posve različite zone:
the Danube floodplain, the Karst limestone zone, the Dinaric Alps and the Mediterranean Coast with its unique islands.
naplavna ravnica Dunava, krška vapnenačka zona, dinarske Alpe i sredozemna obala sa svojim jedinstvenim otocima.
A substantial part of Croatian biodiversity and many protected natural areas were devastated during the recent war and are still suffering from this destruction.
Velik dio biološke raznolikosti Hrvatske te mnoga zaštićena područja prirode bili su devastirani za vrijeme Domovinskog rata, a posljedice tih razaranja se još uvijek osjećaju.
Although many valuable species are in decline, some of these can still be found in agricultural habitats.
Iako se broj mnogih vrijednih vrsta smanjuje, neke od njih još je uvijek moguće pronaći na poljoprivrednim staništima.
According to the Biodiversity Strategy, agricultural habitats harbour many rare and threatened species.
Prema strategiji Biološke raznolikosti , na poljoprivrednim staništima žive mnoge rijetke i ugrožene vrste.
The wild plants include the Corn Cockle (Agrostemma githago) that has disappeared from the areas of intensive agriculture (Slavonia and Baranja) and the Tulip (Tulipa praecox), which is locally limited to vineyards of the island of Korčula.
Među divljim biljkama nalaze se kukolj (Agrostemma githago), koji je nestao s površina pod intenzivnim gospodarenjem (Slavonija i Baranja), te tulipan (Tulipa praecox), čija je rasprostranjenost ograničena na vinograde otoka Korčule.
Oriental Knight's Spur (Conosolida orientalis) and the White Poppy (Papaver dubium ssp. lecoquii var. albifolium) can be found only in the eastern part of Croatia.
Orijentalni žavornjak (Consolida orientalis) i bijeli mak (Papaver dubium ssp. lecoquii var. albifolium) mogu se naći samo u istočnom dijelu Hrvatske.
Croatian arable land and grassland still host some birds of important European conservation status such as Corncrake (Crex crex), Partridges (Perdix perdix) and Quails (Coturnix coturnix), Stone-Curlews (Burhinus oedicnemus) (Krk and Pag islands), Shrike (Lanius minor) and Calandra Lark (Melanocorypha calangra) (Mediterranean areas).
Oranice i travnjaci Hrvatske i dalje su dom nekim pticama koje u Europi imaju važan status zaštite, kao što su kosac (Crex crex), jarebica (Perdix perdix) i prepelica (Coturnix coturnix), ćukavica (Burhinus oedicnemus) (otoci Krk i Pag), sivi svračak (Lanius minor) i velika ševa (Melanocorypha calandra) (područje Sredozemlja).
Furthermore, some of the rarest Croatian breeding birds, such as the Imperial Eagle (Aqueila heliaca), Lesser Kestrel (Falco naumanni), Redfooted Falcon (Falco vespertinus) and Saker Falcon (Falco cherrug), as well as the Common Redshank (Tringa totanus) which nests only in two places in Croatia also live in agricultural habitats.
Štoviše, neke od najrjeđih hrvatskih ptica gnjezdarica, kao što su orao krstaš (Aqueila heliaca), bjelonokta vjetruša (Falco naumanni), crvenonoga vjetruša (Falco vespertinus), stepski sokol (Falco cherrug), te crvenonoga prutka (Tringa totanus) koja se gnijezdi samo na dva mjesta u Hrvatskoj, također žive na poljoprivrednim staništima.
Croatian grasslands are habitats for numerous endangered plants, among which the most important are the whole family of orchids (Orchidaceae) and exemplars of diverse other families or genera such as Anemone, Arnica, Daphne, Dianthus, Edraianthus, Eryngium, Gentiana, Iris, Lilium, Ligularia, Linum, Narcissus, Primula, Scilla, Veratrum, etc.
Hrvatski travnjaci su staništa mnogim ugroženim biljkama, među kojima je najvažnija cijela obitelj orhideja (Orchidaceae) i primjerci različitih drugih obitelji ili rodova kao što su šumarica, brđanka, likovac, klinčić, , kotrljan, encijan, perunika, ljiljan, ligularija, lan, sunovrat, jaglac, procjepak, čemerika, itd.
The most important rare mammals living on Croatian grasslands are hamsters (Cricateus cricateus) and mound-building mice (Mus spicilegus) and among endangered species, the European ground squirrel (Citellus citellus) and lesser mole rat (Nannospalax leucodon).
Najvažniji rijetki sisavac koji živi na hrvatskim travnjacima je hrčak (Cricateus cricateus) i miš humkaš (Mus spicilegus) a od ugroženih vrsta to su europska tekunica (Citellus citellus) i sljepaš (Nannospalax leucodon).
Grassland habitats in Croatia have a rich fauna of grasshoppers and butterflies.
Staništa travnjaka u Hrvatskoj bogata su faunom skakavaca i leptira.
The majority of its 187 species of daily butterflies can be found in meadow habitats.
Većinu od 187 vrsta dnevnih leptira moguće je pronaći na livadama.
Two genera are particularly important:
Dva su roda posebno važna:
the endemic subspecies and species of the arguses (genus Erebia) and the myrmecophyllous genus of large blue Maculinea.
endemske podvrste i vrste okaša (rod Erebia) i mirmekofilni rod leptira velikog plavca.
These are either endemic taxa or species endangered at the European level.
To su sve ili endemske taksonomske skupine ili vrste koje su ugrožene i na europskoj razini.
During the last 50 years, a major part of Croatia's lowland grassland has been converted into arable land.
Tijekom proteklih 50 godina, veći dio nizinskih travnjaka Hrvatske pretvoren je u oranice.
Extensive land reclamation and regulation of watercourses has left hardly any marshy and wet grassland.
Nakon ekstenzivne melioracije i regulacije vodnih tokova, gotovo da više nema poplavnih i vlažnih travnjaka.
They are now very extensively and only temporarily used for grazing and mowing.
Njih se trenutno ekstenzivno i samo privremeno koristi za ispašu i kosidbu.
If this trend continues, lowland grassland in Croatia will entirely disappear.
Ako se ovaj trend nastavi, nizinski travnjaci će potpuno nestati.
Formerly diverse swampy and wet grasslands (communities Caricetum, Deschampsietum, Molinietum) are turning into less wet areas, predominantly communities of tall oat grass (Arrhenatheretum).
Nekad raznoliki poplavni i vlažni travnjaci (zajednice Caricetum, Deschampsietum, Molinietum) pretvaraju se u manje mokra područja u kojima prevladavaju zajednice francuskog ljulja (Arrhenatheretum).
This results in a significant decline in biodiversity.
Posljedica toga je znatno osiromašenje biološke raznolikosti.
Croatian karst ecosystems are widely acknowledged not only because of their plant and animal biodiversity, but also because their fragile hydrological and geological features (caves, lakes, waterfalls, “underground rivers”, limestone phenomena, etc.).
Ekosustav hrvatskog krša je opće priznat ne samo zbog svoje biljne i životinjske biološke raznolikosti već i zbog svojih krhkih hidroloških i geoloških značajki (pećine, jezera, vodopadi, rijeke ponornice, fenomeni vapnenca, itd.).
These subterranean and terrestrial karst ecosystems are interconnected and dependent upon the maintenance of a delicate balance between relief, hydrology, climate and vegetation.
Ovi podzemni i kopneni krški ekosustavi međusobno su povezani i ovisni o održavanju osjetljive ravnoteže između reljefa, hidrologije, klime i vegetacije.
Karst regions account for more than half of Croatia's territory.
Krška područja čine gotovo više od pola teritorija Hrvatske.
The major cause of Karst grassland degradation is depopulation and changes in traditional agricultural practices in mountainous regions of Croatia (Gorski Kotar, Lika, Velebit, etc.) where cattle breeding used to be much more developed.
Najveći uzroci propadanja krških travnjaka su depopulacija i promjene u tradicionalnoj poljoprivrednoj praksi u planinskim, tradicionalno stočarskim područjima Hrvatske (Gorski kotar, Lika, Velebit, itd).
Without grazing and regular mowing large areas are increasingly overgrown by woodland.
Bez ispaše i redovite kosidbe velike površine travnjaka sve više zarastaju u šumu.
Similar processes are ongoing in Mediterranean karst areas on littoral dry grassland and rocky pastures.
Slični se procesi događaju i u krškim područjima Mediterana na suhim obalnim travnjacima i stjenovitim pašnjacima.
Although due to the dry and hot climate the natural succession here is rather slow, the long-term result is the same:
Iako je prirodan slijed ovdje vrlo spor zbog suhe i tople klime, dugoročni rezultati su isti:
shrubby vegetation is suppressing valuable grassland species adapted to survive on sparse soil or in holes between rocks with a shortage of water.
grmolika vegetacija potiskuje bogate travnjačke biljne i životinjske vrste koje su prilagođene za opstanak na škrtom tlu ili u škrapama, među stijenama i uz oskudan režim vodom.
Protected natural areas in Croatia cover approximately 10% of the country (excluding territorial seas) and are made-up of 450 protected sites.
Zaštićena područja prirode u Hrvatskoj zauzimaju otprilike 10% države (bez teritorijalnih voda) a čine ih 450 zaštićenih lokacija.
The best known among these are the eight national parks (IUCN category II):
Među njima je najpoznatije osam nacionalnih parkova (II kategorija IUCN-a):
Plitvice Lakes, Paklenica, Risnjak, Mljet, Kornati, Brijuni, North Velebit and Krka and 2 strict nature reserves (IUCN category I):
Plitvička jezera, Paklenica, Risnjak, Mljet, Kornati, Brijuni, Sjeverni Velebit i Krka, te dva strogo prirodna rezervata (I kategorija IUCN-a):
Hajdučki and Rosanski Kukovi and Bijele and Samarske stijene.
Hajdučki i Rožanski Kukovi, te Bijele i Samarske stijene.
Several of these have been listed as internationally valuable natural areas.
Nekoliko njih su popisani kao međunarodno vrijedna prirodna područja.
The Plitvice Lakes are included in the UNESCO World Natural Heritage List and the Velebit Mountain is in the UNESCO MaB (Man and the Biosphere) scientific programme.
Plitvička jezera uključena su u UNESCO-ov Popis svjetske prirodne baštine, a planina Velebit se nalazi u znanstvenom programu MaB (Čovjek i biosfera) UNESCO-a.
Four areas are included in the Ramsar Convention List (Kopački rit, Lonjsko polje, the lower Neretva and Crna Mlaka).
Četiri su područja uključena u Spisak Ramsarske konvencije (Kopački rit, Lonjsko polje, donji tok Neretve i Crna Mlaka).
Appropriate agricultural management is essential for the biodiversity and wildlife of many Croatian protected natural areas.
Za biološku raznolikost i divljač mnogih zaštićenih prirodnih područja u Hrvatskoj, neobično je važno da postoji odgovarajući način poljoprivrednog gospodarenja.
However, most of these areas either are without significant agricultural production or depopulated (or sometimes both).
No u većini zaštićenih područja prirode gotovo da nema poljoprivredne proizvodnje ili su ova područja posve nenaseljena (a ponekad i oboje).
Therefore, agriculture-dependent biodiversity is in decline.
Stoga biološka raznolikost koja ovisi o poljoprivredi opada.
A particular threat is the absence of moving and grazing operations in protected natural areas.
Posebnu prijetnju predstavlja izostanak kosidbe i ispaše u zaštićenim područjima prirode.
Shrubs and other pioneering vegetation take over vast areas and thus diminish the biodiversity of the rich meadows and pastures.
Grmolika i šumska vegetacija osvaja zapušteno poljoprivrede zemljište, prekriva ogromna područja i svojim širenjem umanjuje biološku raznolikost bogatih livada i pašnjaka.
Neglected or abandoned land or land that has become afforested or overgrown by scrub decreases the biodiversity value of grassland.
Naime, zapušteno ili napušteno zemljište ili zemljište koje je obraslo šumom ili ga je prekrilo grmlje, ima znatno manju biološku raznolikost od travnjaka.
Besides, such land is at risk of fire that can arise if excess biomass is not subject to grazing pressure.
Osim toga, ovakvom zemljištu prijeti opasnost od požara pošto se višak biomase ne odstranjuje ispašom.
Therefore, the forest area in Croatia has been gradually and continuously increasing at the expense of species-rich grassland.
Uslijed ovog procesa, u Hrvatskoj se postupno povećavaju područja pod šumom na račun travnjaka bogatih biljnim i životinjskim vrstama.
This trend is worrying and has to be stopped.
Ovakav trend zabrinjava i treba ga zaustaviti.
The encouraging news is that the remaining (agricultural) population in protected areas is becoming increasingly aware of the problem.
Ohrabruje vijest da preostalo (poljoprivredno) stanovništvo u zaštićenim područjima postaje sve više svjesno problema.
The same goes for the management teams in protected areas of nature.
Isto se može reći i za djelatnike zaposlene u javnim ustanovama koje upravljaju zaštićenim područjima prirode.
These have started to work on management plans and prescriptions for specific agricultural measures.
Oni su počeli s radom na planovima gospodarenja i propisima koji određuju dozvoljene poljoprivredne mjere.
Although the existing Croatian regulations limit the application of agricultural inputs, notably pesticides and fertilisers, as well as some other agricultural practices in nature-protected areas, they are not precise enough.
Iako postojeći hrvatski propisi ograničavaju upotrebu poljoprivrednih inputa, posebice pesticida i gnojiva, ali i nekih drugih poljoprivrednih postupaka u zaštićenim područjima prirode, oni su često nedovoljno precizni.
Thus, their interpretation is quite liberal and monitoring and control over farming protected areas is moderate.
Njihovo tumačenje je vrlo rastezljivo, a praćenje i nadzor gospodarenja na zaštićenim područjima je nedostatno.
Farmland, especially grassland and meadow orchards are very biodiversity rich habitats, hosting numerous valuable species.
Poljoprivredno zemljište, posebno travnjaci i starinski voćnjaci, predstavljaju prave riznice biološke raznolikosti, pošto na njima obitavaju brojne vrijedne biljne i životinjske vrste.
Agriculture also shapes the landscape and influences its quality and character.
Poljoprivreda također oblikuje krajolik i utiče na njegovu kvalitetu i karakter.
The changes in farming practice that have taken place during the last decades are mainly a result of intensification of farming.
Promjene u načinu gospodarenja do kojih je došlo u proteklih desetak godina uglavnom su rezultat intenziviranja poljoprivrede.
These comprise the specialization of production, a decrease in traditional farming, the use of high quantities of industrial fertilisers and plant protection preparations, narrow crop rotations, changes in the types of crops grown, loss of field boundaries, etc.
Ovo uključuje specijaliziranu proizvodnju, smanjenje tradicionalnog načina gospodarenja, primjenu značajnih količina mineralnih gnojiva i preparata za zaštitu bilja, uzak plodored, promjenu vrsta uzgajanih kultura, gubitak rubnog raslinja na poljoprivrednom zemljištu, itd.
Intensive farming increases environmental pressures including soil erosion, loss of organic content, water pollution and a decreased number of wildlife species.
Intenzivna poljoprivreda povećava pritiske na okoliš uključujući i eroziju tla, gubitak organske tvari, zagađenje vode i smanjenje broja divljih vrsta.
In Croatia both intensive and extensive agriculture have an adverse impact on landscape, habitat, species and genetic diversity.
U Hrvatskoj i intenzivna i ekstenzivna poljoprivreda ima nepovoljan učinak na raznolikost krajobraza, staništa, vrsta i genetskog fonda.
Intensive use of agri-chemicals, as well as reduction of the genetic pool caused by narrow crop rotations, lack of mixed-cropping and the use of limited number of breeds and varieties have had a significant negative impact on biodiversity.
Intenzivna upotreba poljoprivrednih kemijskih sredstava, kao i smanjenje genetskog spremnika što je rezultat uskog plodoreda, nedostatka miješanog uzgoja kultura i upotrebe ograničenog broja pasmina i sorti imali su značajan negativan učinak na biološku raznolikost.
Drainage of wetlands (among most important in Europe) and their conversion to arable land, as well as removal of hedges and trees from agricultural land has had a negative biodiversity impact, too.
Isušivanje močvara (među najvažnijima u Europi) i njihovo pretvaranje u oranice, kao i uklanjanje živica i drveća s poljoprivrednog zemljišta također je imalo negativan učinak na biološku raznolikost.
Although Croatia has numerous local breeds and crop varieties, these have been replaced by modern stock that is likely to better suit the demands of the modern market.
Iako Hrvatska ima brojne lokalne pasmine i sorte, oni su zamijenjeni modernim materijalom koji će bolje odgovarati zahtjevima modernog tržišta.
Some less favoured areas and less-productive breeds, and crop varieties have been neglected or left out from production all together.
Neka područja s otežanim uvjetima gospodarenja (npr. terase i strmi obronci) i manje produktivne pasmine i sorte bili su zanemareni ili potpuno isključeni iz proizvodnje.
All this has resulted in monotonous landscapes, and a decrease in genetic, species and habitat biodiversity.
Sve je to dovelo do stvaranja monotonih krajobraza i smanjenja biološke raznolikosti genetskog fonda, vrsta i staništa.
The narrow crop rotation that is practised by most Croatian farmers and co-operatives is considered to have a negative impact on soil fertility and biodiversity, although small farms with fragmented plots provide a good starting position for nature protection.
Smatra se da uski plodored, kojeg provodi većina hrvatskih poljoprivrednika i zadruga, ima negativan učinak na plodnost tla i biološku raznolikost, iako mala gospodarstva s rascjepkanim parcelama predstavljaju dobru polaznu osnovu za zaštitu prirode.
In the period 1945 - 1990, huge grassland and wetland areas were reclaimed and converted to arable land.
U razdoblju od 1945. do 1990., velike površine travnjaka i močvara su isušene i pretvorene u obradivu zemlju.
During this operation a thousand kilometres of hedgerows, stonewalls and farm woodlands were removed, that used to be part of the traditional Croatian landscape.
Zbog toga su uklonjene tisuće kilometara živica, suhozida i šumaraka koji su bili dijelom hrvatskog tradicionalnog krajobraza.
Unfortunately, many private farmers have also lost touch with nature and have eradicated valuable habitats and landscape elements from their farms, too.
Nažalost, mnogi su poljoprivredni proizvođači izgubili dodir s prirodom i ujedno su uništili vrijedna staništa i elemente krajobraza na svojim gospodarstvima.
Besides, some less favoured areas (e.g. terraces and steep slopes), less-productive breeds, and crop varieties have been neglected or left out from production all together.
Osim toga, neka manje pogodna područja (npr. terase i strme padine), slabije produktivne vrste i različiti usjevi su zanemareni ili potpuno izostavljeni iz proizvodnje.