natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The geomorphological characteristics of the Adriatic basin, the geopolitical changes on its eastern seaboard, the existence of national statistics directorates, and the distribution of fishery resources have lead to the division of the Adriatic area into two Geographical Sub-Areas :
Geomorfološke karakteristike jadranskog bazena, geopolitičke promjene na njegovoj istočnoj obali, postojanje nacionalnih statističkih uprava i distribucija ribljih resursa, doveli su do podjele jadranskog područja na dva zemljopisna pod-područja:
GSA 17 (North and Central Adriatic) shared by Italy, Croatia, Slovenia, and Bosnia and Herzegovina; and GSA 18 (South Adriatic) shared by Croatia, Montenegro, Albania, and Italy.
GSA 17 (sjeverni i srednji Jadran) koji dijele Italija, Hrvatska, Slovenija i Bosna i Hercegovina, te GSA 18 (južni Jadran) koji dijeli Hrvatska, Crna Gora, Albanija i Italija.
Most of the Adriatic seabed is covered with sediment of various structure and mineralogical-petrographic composition.
Većina Jadranskog podmorja je prekrivena sedimentom raznih struktura i mineralno-petrografskog sastava
Due to the physical structure and varied seabed facies, the seabed can be rock, gravel, shells, sand and silt.
Zbog fizičke strukture i raznolikih facijesa morskog dna, dno može biti kamen, šljunak, školjke, pijesak i mulj.
The sand and silt sediments cover most of the Adriatic continental shelf.
Sedimenti pijeska i mulja pokrivaju većinu jadranskog epikontinentalnog pojasa.
Sand sediments are formed in the coastal area (of up to 10 m in depth) and are mostly of terrigenous or biogenic origin.
Pješčani sedimenti nastaju u priobalnom području (do 10 m dubine) i uglavnom su terogenog ili biogenog podrijetla.
Silt sediments are formed where there is no substantial seawater motion, and they cover nearly the entire area of South Adriatic, most of Central Adriatic, the north-eastern Adriatic channels, the Gulf of Trieste, and the 30-40 km wide area along the north-western coast of Italy.
Sedimenti mulja nastaju kada ne postoji značajno gibanje morske vode, a pokrivaju gotovo cijelo područje južnog Jadrana, većinu srednjeg Jadrana, kanale sjeverno-istočnog Jadrana, Tršćanski zaljev, te 30 do 40 km široko područje uz sjeverozapadnu obalu Italije.
The seabed sediment structure, in combination with other environmental factors, influences the composition and distribution of biocenoses.
Struktura sedimenta morskog dna, u kombinaciji s drugim čimbenicima okoliša, utječe na sastav i raspodjelu biocenoze.
Due to the prevalence of the silt sediment, the most widespread biocenoses of the Adriatic are those of coastal terrigenous silts, detritic seabeds of open-water island areas and open waters, and open-water silt seabeds.
Zbog učestalosti sedimenta mulja, najrasprostranjenije biocenoze Jadrana su one obalnih terogenih muljeva, detritičnih morskih dna otočnih područja s otvorenim vodama, te muljevitih morskih dna otvorenih voda.
The particularly abundant and resident fish species found in the coastal terrigenous silt biocenosis of channels are Spicara flexuosa, Serranus hepatus, Mullus barbatus, Pagellus erythrinus and other benthopelagic species.
Posebno obilne i stalne vrste riba koje se nalaze u obalnoj biocenozi terogenog mulja kanala su Spicara flexuosa, Serranus hepatus, Mullus barbatus, Pagellus erythrinus i druge bentopelagičke vrste.
The species of the Gadidae family, like Merluccius merluccius, Trisopterus minutus capelanus, Trachurus trachurus and others, are characteristic for the open water silt seabed biocenosis of the open water areas of Central and South Adriatic, with their typical loam and clay sediments.
Vrste iz obitelji Gadidae, poput Merluccius merluccius, Trisopterus minutus capelanus, Trachurus trachurus i druge, karakteristične su za biocenoze muljevitog dna otvorenih voda srednjeg i južnog Jadrana, sa tipičnim sedimentima ilovače i gline.
However, it is the sedentary or sessile invertebrate species (sponges, cnidarians, molluscs, echinoderms, crabs, etc.) and not fish that delineate the true character of these biocenoses.
Međutim, sedentarne ili sesilne vrste beskralješnjaka (spužve, žarnjaci, mekušci, bodljikaši, rakovi, itd.), su te koje ocrtavaju pravi karakter tih biocenoza, a ne ribe.
Transversal currents between the eastern and western seaboard also frequently appear in that layer.
Poprečne struje između istočne i zapadne obale također se često pojavljuju u tom sloju.
In the channel, coastal areas, the influence of winds and tidal currents is more prominent.
U kanalu, priobalnim područjima, jači je utjecaj vjetra te plime i oseke.
The inflow current is prevalent in the intermediate layer throughout the year, but mostly in summer, when it appears as a compensating current for the outflow current in the surface layer.
Priljevne struje prevladavaju u srednjem sloju tijekom cijele godine, ali uglavnom u ljetnim mjesecima, kad se javlja kao kompenzacijska struja za odljevnu struju u površinskom sloju.
Outflow currents dominate, and are especially prevalent in winter, as compensating currents for the increased water inflow in the surface and intermediate layers.
Odljevne struje dominiraju, a posebno su prisutne u zimi, kao kompenzacijske struje za povećani dotok vode u površinskim i srednjim slojevima.
This seasonal rhythm is further influenced, mostly positively, by winds - mistral in summer and sirocco in winter.
Na ovaj sezonski ritam dodatno utječu, uglavnom pozitivno, vjetrovi - maestral ljeti i jugo zimi.
Those waters form in the Adriatic in winter, from the mixing of the cold and heavy North Adriatic water with the saltier water from the intermediate layer, and are very important for the for the productivity of both the Adriatic and the entire Mediterranean.
Te vode formiraju se u Jadranu u zimskim mjesecima, miješanjem hladne i teške vode sjevernog Jadrana sa slanijom vodom iz srednjeg sloja, a vrlo su važne za za produktivnost Jadrana i cijelog Mediterana.
According to productivity, the Adriatic Sea is classified as an oligotrophic sea, characterised by relatively low productivity.
Prema produktivnosti, Jadransko more se klasificira kao oligotrofno more, koje karakterizira relativno niska produktivnost.
However, due to the great diversity of its biocenoses, the Adriatic has a high level of biodiversity, but its low population densities determine its relatively low level of sustainable exploitation.
Međutim, zbog velike raznolikosti svojih biocenoza, Jadran ima visoku razinu biološke raznolikosti, ali niske populacijske gustoće određuju relativno nisku razinu održivog iskorištavanja.
Eutrophication is particularly pronounced in the North and Central Adriatic, where it influences all the links in the food chain and ultimately leads to higher fish stock quantities, especially in the North Adriatic.
Eutrofikacija posebno je izražena na sjevernom i srednjem Jadranu, gdje se utječe na sve veze u prehrambenom lancu te u konačnici dovodi do većih količina zaliha ribe, osobito na sjevernom Jadranu.
The basic inflow of nutrients into the Adriatic occurs via the rivers which raise the primary productivity.
Osnovni priljev hranjivih tvari u Jadran ostvaruje se preko rijeka koje podižu primarnu produktivnost.
The Adriatic Sea can be divided into three separate horizontal layers according to water mass movement - the surface layer, the intermediate layer, and the demersal layer - with relatively independent current systems, although, of course, those systems do interact.
Jadransko more može se podijeliti na tri odvojena horizontalna sloja prema gibanju vodene mase- površinski sloj, srednji sloj i pridneni sloj - s relativno nezavisnim sustavima struja, iako, naravno, ti sustavi međusobno djeluju.
Baroclinity differentiates between currents and vortices with pronounced seasonal strength and occurrence, and between changes on a spatial scale in different seasons.
Baroklinost razlikuje struje i vrtloge izražene sezonske snage i pojave, te između promjena na prostornoj skali u različitim godišnjim dobima.
Winter conditions are characterised in the topmost 100 m of depth by a wide field of north-west currents, probably connected with the intensive but shallow currents along the western seaboard, while the coastal currents in other seasons, especially in autumn, form on the eastern seaboard.
Zimski uvjeti su karakterizirani na najviših 100 m dubine širokim poljem sjeverozapadnih struja, vjerojatno povezanih s intenzivnim ali plitkim strujama duž zapadne obale, dok obalne struje tijekom drugih godišnjih doba, pogotovo u jesen, nastaju na istočnoj morskoj obali.
Autumn conditions show the overall cyclonic circulation with the intensification of three cyclonic vortices in the sub-basins.
Jesenski uvjeti pokazuju ukupnu ciklonalnu cirkulaciju s intenziviranjem tri ciklonska vrtloga u pod-bazenima.
Branches of intense currents occur on the western side of the Adriatic basin, divided into three sub-basins in spring and summer.
Grane intenzivnih struja pojavljuju se na zapadnoj strani Jadranskog bazena, podijeljenog na u tri pod-bazena u proljeće i ljeto.
Due to those pronounced seasonal differences, inflow currents dominate in winter, and outflow currents in summer, while in spring and autumn, when the horizontal water density gradients are lower, neither current direction dominates, but rather, stronger transversal currents occur between the seaboards.
Zbog tih naglašenih sezonskih razlika, priljevne struje dominiraju zimi, a odljevne struje u ljetnim mjesecima, dok u proljeće i jesen, kada su horizontalni gradijenti gustoće vode niži, niti jedan smjer struje ne dominira, već nastaju jače poprečne struje između morskih obala.
According to temperature relations, it can be concluded that the Adriatic Sea is a warm sea: the water from its deepest layers is almost always warmer than 11-12ºC. Surface waters show a clear seasonal temperature cycle, with maximum values in summer and a maximally mixed layer in winter.
Prema temperaturnim odnosima, može se zaključiti kako je Jadran toplo more: voda iz najdubljih slojeva Jadrana gotovo je uvijek toplija od 11-12 º C. Površinske vode pokazuju jasan sezonski temperaturni ciklus, s maksimalnim vrijednostima u ljeto i maksimalno mješovitim slojem u zimi.
In winter, South Adriatic is warmer than North or Central Adriatic, and the open Adriatic waters are warmer than the coastal waters.
U zimi, južni Jadran je topliji od sjevernog ili srednjeg Jadrana, a otvorene vode Jadrana su toplije nego li u priobalne vode.
In the warmer part of the year, especially in summer, the thermocline forms at a depth of approximately 10-30 m, and in Central and South Adriatic it descends down to 50 m.
U toplijem dijelu godine, posebno u ljetnim mjesecima, formira se termoklina na dubini od oko 10-30 m, a na srednjem i južnom Jadranu spušta se do 50 metara.
In winter, due to the cooling of the surface layer, the thermocline weakens until it gradually dissolves into the isotherm.
Zimi, s obzirom na hlađenje površinskog sloja, termoklina slabi sve dok se postupno ne stopi s izotermom.
The salinity of the Adriatic Sea is rather high, with the average salinity being 38.3 ‰, which is lower than in the East Mediterranean (39 ‰), and higher than in the West Mediterranean (37 ‰).
Salinitet Jadranskoga mora je prilično visok, prosječan salinitet je 38.3 ‰, što je niže nego u istočnom Mediteranu (39 ‰), a više nego u zapadnom Mediteranu (37 ‰).
Generally speaking, salinity in the Adriatic decreases from South to North, and from the open waters to the shore.
Općenito govoreći, slanost mora u Jadranu opada od juga prema sjeveru, i od otvorenog mora prema obali.
Salinity can be explained with the inflow of the saltier East Mediterranean water into the Adriatic and the influence, or inflow, of rivers in spring and summer.
Salinitet se može objasniti priljevom slanije vode istočnog Mediterana u Jadran i utjecaja, odnosno priljeva, rijeka u proljeće i ljeto.
Less saline waters are always easily and well differentiated from the open waters in all seasons.
Manje slane vode se lako i dobro razlikuju od otvorenih voda u svim godišnjim dobima.
A strong salinity front can be easily detected, especially along the western Adriatic seaboard.
Fronta jakog saliniteta može se jednostavno otkriti, osobito na zapadnoj obali Jadrana.
In addition to the normal annual oscillations, there are also multi-annual oscillations of salinity in the Adriatic, caused by the differences in water mass exchange between the Adriatic and the East Mediterranean.
Osim uobičajenih godišnjih oscilacija, tu su i višegodišnje oscilacije saliniteta u Jadranu, uzrokovane razlikama u razmjeni vodene mase između Jadrana i istočnog Mediterana.
In those years, the saltier East Mediterranean waters penetrate into the Adriatic more strongly, thereby increasing the salinity, influencing overall productivity and the occurrence of some new and/or rare organisms in the Adriatic.
U tim godinama, slanije vode istočnog Mediterana prodiru snažnije u Jadran i time povećavaju salinitet, utječući na ukupnu produktivnost i pojavu nekih novih i / ili rijetkih organizama u Jadranu.
The general water mass circulation in the Adriatic shows typical cyclonic movements.
Opća cirkulacija vodenih masa u Jadranu pokazuje tipično ciklonalno gibanje.
Water masses inflow into the Adriatic along the eastern seaboard from the East Mediterranean through the Strait of Otranto, and outflow along the western seaboard.
Vodena masa se ulijeva u Jadran, duž istočne obale, sa istočnog Mediterana preko Otrantskih vrata, i odljeva duž zapadne obale.
In order to improve the implementation of the shore seine net management plan monitoring and control, the Republic of Croatia shall adopt the provision that, as of 1 January 2014, all vessels licensed for seine net fishing and longer than 12 meters must have a VMS device installed on board, regardless of the time when or area where they engage in fishing.
Kako bi se poboljšala provedba nadzora i kontrole plana upravljanja za obalne mreže potegače, Republika Hrvatska usvojiti će odredbu da od 1. siječnja 2014., sva plovila ovlaštena za obavljanje ribolova mrežama potegačama i duža od 12 metara, moraju imati ugrađen VMS uređaj na brodu, bez obzira na vrijeme kada i područje gdje su uključeni u ribolov.
Fully banning participants from fishing, or banning them from certain methods of fishing, by imposing penalties on fishermen caught poaching (outside of the spatial and temporal restrictions) and permanently revoking their licence.
Potpuno zabraniti sudjelovanje u ribolovu, ili zabrana korištenja određenih metoda ribolova, nametanjem kazne za ribare uhvaćene u krivolovu (izvan prostornih i vremenskih ograničenja) i trajno ukidanje njihove povlastice.
By restricting their rights to a authorization, a part of the participants in fishing will be forced to redirect their fishing efforts towards more selective fishing activities (for ex. bottom gillnets, pots, angling, etc.) or cease their fishing activities and redirect their business towards similar activities (tourism, agriculture, etc.).
Ograničavanjem njihovih prava na odobrenje, dio sudionika u ribolovu biti će prisiljen preusmjeriti svoje ribolovne napore prema selektivnijim ribolovnim aktivnostima (npr. mreže stajačice, vrše, udičarenje, itd.) ili će prestati s ribolovom i preusmjeriti svoje poslovanje prema sličnim aktivnostima (turizam, poljoprivreda, itd.).
The overflow of the fishing efforts from one fishing zone into another, or from one area into another, is also ensured through authorisation, since certain vessels that engaged in fishing in a certain fishing zone of the inner fishing sea and the territorial sea in the reference period from 1 January 2008 to 31 December 2012 will be authorised to continue fishing in those areas, but will not be permitted to fish in the fishing zones in which they did not report to have fished in the previous five years.
Preljev ribolovnog napora iz jedne ribolovne zone u drugu, ili iz jednog područja u drugo, također je osigurano kroz odobrenje, jer će neka plovila koja su sudjelovala u ribarstvu u određenoj ribolovnoj zoni unutrašnjeg ribolovnog mora i teritorijalnog mora u referentnom razdoblju od 1. siječnja 2008. do 31. prosinca 2012. primiti odobrenje za nastavak ribolova u tim područjima, ali im neće biti dopušten ribolov u ribolovnim zonama u kojima nisu prijavili ribolovnu aktivnost tijekom prethodnih pet godina.
The minimum mesh size of the „šabakun“ shore seine is only in accordance with the provisions of Council Regulation No.
Najmanja veličina mrežnog oka mreže potegače „šabakun“ u skladu je samo s odredbama Uredbe Vijeća br.
The Managament Plan covers 6 types of nets namely sand smelt shore net „oližnica“ (min mesh size 10 mm), sardine shore seine net „srdelara“ (min mesh size 16 mm), needlefish shore seine net „igličara“ (min mesh size 20 mm), picarel shore seine net „girarica“ (min mesh size 24 mm), picarel shore net „migavica“ (min mesh size 24 mm) and greater amberjack seine net „šabakun“ (min mesh size 54 mm).
Plan upravljanja obuhvaća 6 vrsta mreža, i to obalna mreža potegača za ribolov gavuna olige "oližnica" (najmanja veličina mrežnog oka 10 mm), Obalna mreža potegača za ribolov sitne plave ribe "srdelara" (najmanja veličina mrežnog oka 16 mm), obalna mreža potegača za ribolov iglica „igličara“ (najmanja veličina mrežnog oka 20 mm), obalna mreža potegača za ribolov gira „girarica" (najmanja veličina mrežnog oka 24 mm), obalna mreža potegača za ribolov gira „migavica“ (najmanja veličina mrežnog oka 24 mm) i obalna mreža potegača za ribolov gofa „šabakun“ (najmanja veličina mrežnog oka 54 mm).
1967/2006, so we are seeking for derogation from provisions regarding minimum mesh size of 40 mm because shore seine nets, except “migavica” and “girarica”will operate above Posidonia beds under completelydefined conditions in accordance with THE Mediterranean Regulation and it is necessary that usage of this gear will be allowed within 3 Nm or within isobath of 50 m of depth.
1967/2006, stoga tražimo izuzeće od odredbi vezano uz najmanju veličinu mrežnog oka od 40 mm, jer obalne mreže potegače, osim mreža "migavica" i „girarica“, djelovati će iznad livada posidonije pod potpunodefiniranim uvjetima, u skladu s Mediteranskom Uredbom i potrebno je da korištenje ove opreme bude dopušteno unutar 3 Nm ili unutar izobate od 50 m dubine.
The management measures contained in this plan take into account the status of resources as well as the characteristics of the fleet and fishing activities in the Republic of Croatia, and provide for the implementation of one or more of the following measures:
Mjere upravljanja sadržane u ovom planu uzimaju u obzir stanje resursa, kao i karakteristike flote i ribolovnih aktivnosti u Republici Hrvatskoj, te predviđaju za provođenje jednu ili više sljedećih mjera:
Unfortunately, in this moment RH don't have allreliable data needed for stock assessment of all targetspecies catched by oližnica (Atherina boyeri), srdelara (Sardina pilchardus, Engraulis encrasicolus), igličara (Belone belone) and šabakun (Seriola dumerili and Sarda sarda) and will apply the precautionary approach in managing these resources by implementing measures of this Plan.
Nažalost, u ovom trenutku RH ne posjeduje sve lpotrebne pouzdane podatkeza procjenu zaliha svih ciljnih vrsta ulovljenih mrežama oližnica (Atherina boyeri), srdelara (Sardina pilchardus, Engraulis encrasicolus), igličara (Belone belone) i šabakun (Seriola dumerili i Sarda sarda) te će primijeniti predostrožan pristup upravljanju tim resursima provođenjem mjera ovog Plana.
Thus, according to Artice 6 (3) of the Council Regulation (EC) No 2371/2002, this Managament plan is drawn up on the basis of the precautionary approach to fisheries managament and taking account of limit reference points recommended by relevant scientific bodies (if they exist for previous mentioned species).
Dakle, u skladu s člankom 6 (3) Uredbe Vijeća (EZ) br. 2371/2002, ovaj plan upravljanja sastavljen je na temelju predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom i uzimajući u obzir referentne točke ograničenja koje su preporučile mjerodavna znanstvena tijela (ako postoje za prethodno navedene vrste).
During the first3-5 years of this Management Plan implementation, RH willcollect asmany as possibleof the relevant biological datafor assessing the statusof mentionedtarget species and implement the Plan.
Tijekom prvih 3-5 godina provedbeovoga plana upravljanja, RH ćeprikupiti štoje više mogućerelevantnih bioloških podatakaza ocjenu statusaspomenutihciljanih vrsta i provesti će plan .
For other seine nets, specific biological, economic and social objectives are summarised in table presented below:
Za ostale mreže potegače, specifični biološki, gospodarski i socijalni ciljevi sažeto su prikazani u tablici koja slijedi:
Then, we will be able to update current Management plan by identification the conservation reference points (Fcur and Fmsy for all identified target species.
Zatim, ćemo moći ažurirati trenutni plan upravljanja identifikacijom referentnih točaka konzervacije (Fcur i Fmsy za sve identificirane ciljane vrste.
OBJECTIVES AND REFERENT VALUES
CILJEVI I REFERENTNE VRIJEDNOSTI
Socio-economic objective is to ensure the continuation of these activities with respect to the traditional dimension of fishing.
Društveno-gospodarski cilj je osigurati nastavak tih aktivnosti s obzirom na tradicionalnu dimenziju ribolova.
The goal of the management plan for other shore seine nets is to keep the impact of these fishing gears on target species, associated or dependent and non-target species and their environment at the same level as it is today.
Cilj plana upravljanja za druge obalne mreže potegače je zadržati učinak tih ribolovnih alata na ciljane vrste, povezane ili ovisne i ne-ciljane vrste i njihov okoliš na istoj razini kao što je danas.
The credible data onby-catchand discardsof allspecies for other shore seine nets we will collectthrough thisManagement Plan in first3-5 years of implementation.
Putem ovog plana, prikupiti ćemo vjerodostojne podatke oprilovui odbačenom ulovusvihvrsta za druge obalne mreže potegače tijekom prvih 3-5godina provedbe plana.
We will try togather as muchrelevant informationas possibleabout the level ofdiscard.
Pokušatićemoprikupitišto je više moguće relevantnihinformacijao raziniodbačenog ulova.
Namely, non existence of such data is result of fact that there is no obligation for sampling according to DCF except for “migavica” (low number of participants, low total catch and low income).
Naime, ne postojanje takvih podataka je rezultat činjenice kako ne postoji obveza uzimanja uzoraka prema DCF (Okvir za prikupljanje podataka u ribarstvu) osim za mrežu “migavica” (mali broj sudionika, nizak ukupni ulova i nizak prihod).
Also, the similar reasons are explanations for none collecting such data in the past through obligatory monitoring program.
Također, slični razlozi su objašnjenje zašto nitko nije prikupljao takve podatke putem prošlih obaveznih programa praćenja.
Table 10.
Tablica 10
Catch composition with size distribution (target, by-catch and discard species) for shore seine net "šabakun" (monitoring 2011).
Sastav ulova s raspodjelom po veličini (ciljane vrste, prilov i odbačene vrste) za obalnu mrežu potegaču „šabakun“ (nadzor 2011.).
Proportion in biomass of species in the total annual catch landed using the greater amberjack shore seine net(MA statistics for period 2008-2011)
Udio u biomasi vrsta u ukupnom godišnjem ulovu za koji je korištena mreža potegača za ribolov gofa(statistika MP za razdoblje 2008.-2011.)
Age composition of Seriola dumerili individuals in the analysed total catch of the greater amberjack seine net “šabakun” (2011).
Dobna struktura Seriola dumerili jedinki u analiziranom ukupnom ulovu mrežom potegačom “šabakun” (2011.).
Total (Z) and natural (M) mortality were found to be 0.41 years−1 and 0.30 years-1, respectively.
Ukupna (Z) i prirodna (M) smrtnost je 0.41 godina−1 odnosno 0.30 godina-1.
The exploitation ratio (E=0.27) indicates that the fishing pressure on the Mediterranean amberjack was low in the investigated region.
Omjer iskorištavanja (E = 0.27) ukazuje na to kako je ribolovni pritisak na gofa bio nizak u ispitivanom području.