natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As regards the fact that this kind of production is still relatively new, areas used for organic agriculture are still not significant in quantity, but do show a rising trend.
Što se tiče činjenice kako je takva proizvodnja relativno nova, područja koja se koriste za ekološku proizvodnju poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda još nisu velike u kvantiteti, no pokazuju trend rasta.
Organic production receives 30% higher subsidy amounts than convectional production (Support system for organic production is given in chapter )
Ekološka proizvodnja poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda prima 30% veće iznose potpore od uobičajene proizvodnje (Sustav potpore za ekološku proizvodnju poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda je dan u poglavlju )
Structure of agriculture land in organic agriculture
Struktura poljoprivrednog zemljišta u ekološkoj proizvodnj
Arable land (ha)
Obradivo zemljište (ha)
- cereals
- žitarice
- other arable crops
- drugi ratarski usjevi
- vegetables
- povrće
- herbs
- biljke
Permanent crops
Trajni usjevi
- orchards
- voćnjaci
- vineyards
- vinogradi
- Olive trees
- stolna maslina
Grassland (ha)
Travnjaci (ha)
- meadows and pastures
- livade i pašnjaci
- Bees pasture
- pčelinja paša
Forest (ha)
Šume (ha)
Fallow land (ha)
Zemlja na ugaru (ha)
TOTAL AREA
UKUPNO PODRUČJE
Share in overall %
Udio u ukupnom %
Number of farmers
Broj poljoprivrednika
Share %
Udio %
MAFWM, September 2006 (AE STUDY)
MPRRR, rujan 2006 (PO studija)
Raised public awareness, market possibilities and organic agriculture incentives which significantly outbalance the conventional agriculture incentives can speed up the growth and the development of the organic agriculture.
Razvijenija javna svijest, tržišne mogućnosti i poticaji za ekološku proizvodnju poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda koji značajno nadmašuju uobičajene poticaje za poljoprivredu mogu ubrzati rast i razvoj ekološke proizvodnje poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda.
The development strategy of the organic agriculture has been drafted within the FAO project «Diverse production and certification in agricultural systems positively oriented towards the environment» (TCP/CRO 2902(A)).
Razvojna strategija ekološke proizvodnje poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda izrađena je prema FAO projektu «Raznolika proizvodnja i ovjeravanje u poljoprivrednim sustavima pozitivno orijentiranim prema okolišu» (TCP/CRO 2902(A)).
According to the development objectives of the strategy, until the year 2010 approximately 10% of the total agricultural production should relate to organic production.
Prema razvojnim ciljevima strategije, do 2010. otprilike 10% ukupne poljoprivredne proizvodnje bit će vezano za ekološku proizvodnju poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda.
A large potential for organic production lies in the areas of and around national parks, protected natural areas and natural grasslands.
Veliki potencijal za ekološku proizvodnju poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda je u područjima i oko nacionalnih parkova, zaštićenih prirodnih područja i prirodnih travnjaka.
Irrigation
Navodnjavanje
The Republic of Croatia, regardless of its natural potential (soil quality, water resources), is placed almost on the bottom of the scale concerning land irrigation (around 9.000 ha) in Europe.
Republika Hrvatska se bez obzira na prirodni potencijal (kvaliteta tla, vodni resursi) nalazi gotovo na dnu ljestvice u Europi što se tiče navodnjavanja zemljišta (oko 9.000 ha).
The non-competitiveness of the today's agriculture is a consequence of a low production technology level, high fragmentation level of the agricultural land, low number of facilities, low maintenance of the melioration system and low yield.
Nekonkurentnost današnje poljoprivrede je posljedica niske razine tehnologije proizvodnje, visoke razine rascjepkanosti poljoprivrednog zemljišta, malog broja objekata, slabog održavanja sustava melioracije i niskog prinosa.
Furthermore, frequent draughts (on average every third to fifth year) cause billions of HRK of damages in agriculture.
Nadalje, česte suše (u prosjeku svake treće do pete godine) uzrokuju milijune HRK štete u poljoprivredi.
Irrigation is one of the measures that may reduce and even completely prevent draught damages in certain areas.
Navodnjavanje je jedna od mjera koje mogu smanjiti i čak u potpunosti spriječiti štete od suša u određenim područjima.
In Croatia only 9.000 ha are irrigated although there are irrigation potentials for even 600.000 ha.
U Hrvatskoj se navodnjava samo 9.000 ha iako postoje potencijali za navodnjavanje čak 600.000 ha.
After Albania, Croatia is the country in which the least part of arable land is irrigated, thus ranking far behind other transitional countries (see Chapter )
Nakon Albanije, Hrvatska je država s najmanjim dijelom obradivih površina koja se navodnjava, dakle rangirana je iza ostalih tranzicijskih država (vidi poglavlje 3.1.5.7)
The lack of a proper irrigation system in Croatia is not a result of insufficient water springs, insufficient infrastructure or irrigation equipment maintenance.
Nedostatak odgovarajućeg sustava navodnjavanja u Hrvatskoj nije rezultat nedovoljnih izvora, nedovoljne infrastrukture ili održavanja opreme za navodnjavanje.
Such a situation is partially result of the changes in ownership structures, consequence of the war, and result of changes in agricultural water resource management.
Takvo je stanje djelomično rezultat promjena u vlasničkim strukturama, posljedica rata, te rezultat promjena u upravljanju poljoprivrednim vodnim resursima.
The state used to implement a credit programme for the purchase of irrigation equipment intended for use on farms, but the programme turned out to be unsuccessful, since the farmers showed no interest in applying for the credit due to poorly developed basic irrigation infrastructure.
Država je običavala provoditi kreditne programe za nabavu opreme za navodnjavanje namijenjene za korištenje na gospodarstvima, no program se pokazao neuspješnim, jer poljoprivrednici nisu pokazivali zanimanje za podnošenje prijave za kredite zbog loše razvijene osnove infrastrukture za navodnjavanje.
In the year 2004 the State programme for irrigation, agricultural land and water resources management commenced in Croatia.
2004 je u Hrvatskoj započeo Nacionalni program navodnjavanja, i gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i vodama.
The main plan has also been prepared which is going to be fully implemented in the year 2006. One of its main objectives of the State Programme for irrigation is the development and improvement of the irrigation infrastructure systems.
Glavni plan koji će se u potpunosti provesti 2006 je također pripremljen. Jedan od glavnih ciljeva nacionalnog programa navodnjavanja je razvoj i unapređenje sustava infrastrukture navodnjavanja.
The lack of a proper irrigation system has particularly negative influence on the sector of fruits and vegetables production which is evident from the poor quality of such products.
Nedostatak odgovarajućeg sustava navodnjavanja ima posebno negativan utjecaj na sektor proizvodnje voća i povrća što je vidljivo iz loše kvalitete tih proizvoda.
The consequences of the lack of irrigation use are catastrophic as regards the peasants, but also as regards the economy as a whole; especially in the years 2000 and 2003 when due to severe draughts the majority of the counties suffered immense damage in agricultural production (see also Chapter .).
Posljedice nedostatka navodnjavanja su katastrofalne što se tiče seljaka, no i gospodarstava u cjelini; naročito u godinama 2000. i 2003. kad je zbog velikih suša većina županija pretrpjela ogromne štete u poljoprivrednoj proizvodnji (vidi također poglavlje .).
Subsector analysis
Analiza podsektora
Milk and dairy sub sector
Podsektor mljekarstvo
Background and key figures
Osnovni podaci
After the war (1991 - 1995), improving conditions for the milk and dairy sector have been a priority of the Croatian Government with an aim to provide for domestic consumption, products for export, and for the overall economic development.
Nakon rata (1991. - 1995.), cilj Vlade Republike Hrvatske bio je poboljšanje uvjeta u mljekarskom sektoru s ciljem sveobuhvatnog ekonomskog razvoja i osiguranjem dostatne količine mlijeka za domaću potrošnju i izvoz.
Yet, the competitiveness of the Croatian milk sector is at a low level due to prevailing small farm production structures and limited organised collection and marketing of milk from small farms.
Konkurentnost mljekarskog sektora na niskoj je razini jer prevladavaju male proizvodne jedinice na kojima se vrlo teško može organizirati učinkovita proizvodnja mlijeka.
In the long term, the cattle stock in the Republic of Croatia has decreased, as shown in .
Tijekom dugog razdoblja u Republici Hrvatskoj smanjivao se broj goveda, što je razvidno i iz tablice 2-25.
During the war years (1992 - 1995) the stock decreased (no. of animals compared from 1991 to 1998) by 58,5% (cattle), respectively by 63,4% (breeding cows and heifers).
Tijekom rata (1992.-1995.) došlo je do smanjenja (usporedimo li od 1991. do 1998. godine) za 58,5% (goveda), odnosno 63,4% (krava i steonih junica).
Changes in number of cattle and breeding cows/heifers (1991 - 2005)
Kretanje broja goveda i krava/steonih junica (1991 - 2005)
Breeding cows and heifers
Krave i steone junice
The figures indicate that the adverse trend has come to a halt in 2003, even though only in the beef sector a considerable increase in the number of cattle can be stated caused by a substantial importation of calves for fattening.
Iz tablice je vidljivo da je u 2003. godini došlo do zaustavljanja trenda smanjenja broja goveda dok je kod rasplodnih grla (krave i steone junice) i dalje nazočan trend smanjenja broja. Do porasta broja goveda, iako se broj rasplodnih grla smanjuje, dolazi zbog značajnog uvoza teladi za tov.
In 2004, the cattle stock accounted only for 62,2% (cattle), 57,5% (breeding cows and heifers) of the stock in the pre-war period (1991).
U odnosu na prijeratnu 1991. godinu u 2004. imamo samo 62,2% goveda i 57,5% krava i steonih junica.
Despite the decrease of cow number the production of fresh milk is growing in the period observed.
Unatoč smanjenju broja krava proizvodnja svježeg mlijeka u promatranom razdoblju raste.
Milk production is shown in the following table.
Kretanje proizvodnje mlijeka prikazano je u slijedećoj tablici.
Changes in raw milk production level (1990 - 2005)
Kretanje proizvodnje mlijeka (1990 - 2005)
Number of dairy cows*
Broj muznih krava*
Total raw milk production (,000 l)*
Ukupna proizvodnja (,000 l)*
Average production per cow (l/year)
Prosječna proizvodnja po kravi (l/godina)
Dairy plants' total purchase*
Ukupni otkup u mljekare*
* CBS ** CMLK
* DZS ** SLKM
Since 2002 the purchase of milk is being monitored on the basis of the data of the Central Bureau of Statistics and Central Milk Laboratory of the CLC.
Od 2002. godine otkup mlijeka prati se na temelju podataka Državnog zavoda za statistiku i Središnjeg laboratorija za mlijeko Hrvatskog stočarskog centra.
The overview in on changes in the milk production sector between 1990 and 2002 does not include the quantities of raw milk used for calf-feeding and those for human nutrition on the farm.
U tablici 2-26 u sektoru proizvodnje mlijeka za razdoblje od 1990. do 2002. godine nisu uračunate količine mlijeka koje su utrošene za othranu teladi kao i količine koje se troše za ljudsku prehranu na gospodarstvu.
From 2002, when in the presentation of total milk production are used data of Central Milk Laboratory, milk quantities used for nutrition of calves and people (farmers) on the farm are also taken into consideration.
Od 2002. godine kada se u prikazu ukupne proizvodnje mlijeka koriste podaci SLMK u obzir se uzimaju i količine mlijeka koje se koriste za ishranu teladi i prehranu ljudi (farmera) na farmi.
It is clear from the table that during the entire period the production has been growing in total by 20,8%, the average production per cow has increased by 132,1%, as well as the purchase of milk by dairy plants in particular by 77,0%.
Iz tablice je vidljivo kako tijekom cijelog razdoblja proizvodnja raste za ukupno 20,8%, prosječna proizvodnja po kravi porasla je za 132,1%, kao i otkup mlijeka od strane mljekara za 77,0%.
In 2005, the Croatian dairy farmers sold 56,4% of their estimated total raw milk production to processing plants as compared to only 38,5% in 1990.
U 2005. Hrvatski mljekari prodali su prerađivačima 56,4% procijenjenog sirovog mlijeka dok je prodaja u 1990. bila samo 38,5%.
It is relevant to stress that the structure of milk purchase by dairy plants is changing in the sense that the share of producers who supply small quantities of milk is decreasing, while the share of those who supply larger quantities is increasing.
Pri tome je posebno značajno da se mijenja struktura otkupa mlijeka u mljekare tako da se smanjuje udio proizvođača koji isporučuju male količine mlijeka, a raste udio onih koji isporučuju veće količine.
If the structure of producers who sell their milk to dairy processing plants is examined according to different production classes over a three-year period (2003 - 2005), a total decrease of 24,3% in the number of producers can be noted (see ).
Pogledamo li razdoblje od tri godine (2003.-2005.) i broj proizvođača mlijeka, s različitim razredima proizvodnje, koji isporučuju mlijeko prerađivačima uočava se pad proizvođača od 24,3% (vidi tablicu 2-27).
Changes in the number of producers as to the volume of annual production (2003 - 2005)
Kretanje broja proizvođača u odnosu na opseg godišnje proizvodnje (2003 - 2005)
Production classes (liters/ year)
Razredi proizvodnje(lit/ god)
Number of producers
Broj proizvođača
more than 100.000
više od 100.000
CMLK, 2003-2005
SLKM, 2003-2005
Classes with the lowest production in the period examined decrease as expected by 18,29%, while the share of classes with higher production is increasing by 193,75%.
Razredi s najnižom proizvodnjom u promatranom razdoblju, što je i očekivano, smanjuju se za 18,29% dok je udio razreda sa većom proizvodnjom u porastu za 193,75%.
If delivery of raw milk to dairies is observed sequentially during three years (2003 - 2005) according to the production classes, there may also be seen positive trends as it is visible from the .
Promatra li se isporuka sirovog mlijeka u mljekare tijekom tri uzastopne godine (2003. - 2005.) prema proizvodnim razredima mogu se također utvrditi pozitivni trendovi, što je vidljivo iz tablice 2-28.
Overview of the purchased milk quantities according to quantity classes (2003 - 2005)
Prikaz otkupljenih količina mlijeka po količinskim razredima (2003 - 2005)
Production classes (liters)
Razredi proizvodnje (lit)
Quantity of milk delivered (l)
Količina predanog mlijeka (l)
% share
% udio
It is visible from the table that the delivery of milk is increasing in the period observed (in 2003, it was 525.028.769 litres; in 2005, it was 605.721.367 litres).
Iz tablice je vidljivo kako isporuka mlijeka raste u promatranom razdoblju (u 2003. godini 525.028.769 litara; u 2005 godini 605.721.367 litara).
If the share of delivered milk concerning production classes is observed, it is visible that delivered quantities decrease in lower classes during the period.
Promatra li se udio isporučenog mlijeka što se tiče proizvodnih razreda očito je da se isporučene količine smanjuju tijekom promatranog razdoblja kod nižih razreda.
In the smallest class where the delivery of milk is less than 6.000 litres the share in delivered quantity was in 2003, 17,08% and in the year of 2005 only 9,93%.
U najmanjem razredu gdje je isporuka mlijeka manja od 6.000 litara udio u ukupno isporučenoj količini bio je u 2003. 17,08%. a u 2005. godini svega 9,93 %.
On the other hand the share of delivery in the class above 100.000 litres of milk, has increased in the observed period from 11,86% to 20,29%.
S druge pak strane udio isporuke u razredu iznad 100.000 litara mlijeka porastao je u promatranom razdoblju od 11,86 % na 20,29 %.
This positive trend of increase of milk delivery from bigger farms, represent good basis for preparing such farmers for increased competitiveness which is very important upon accession of Croatia to the European Union.
Ovaj pozitivan trend porasta udjela isporuke mlijeka sa većih farmi predstavlja dobru osnovu za pripremu takvih farmera za povećanje konkurentnosti koja je od velike važnosti pri ulasku Republike Hrvatske u Europsku uniju.
This could also be explained as a result of the implementation of Operative programme for the livestock production (see page ).
To se također može objasniti kao rezultat provedbe Operativnog programa za proizvodnju goveda (svidi str.
In the period 2004 - 2007 there were new 83 dairy farms constructed (average size 50 dairy cows) with total value of investment of 22,4 million EUR.
). U razdoblju 2004. - 2007. sagrađene su 83 nove mljekare (prosječna veličina 50 muznih krava) s ukupnom vrijednosti ulaganja od 22,4 milijuna EUR.
Producers
Proizvođači
Today milk production is mainly based on mixed small production units, which produce also beef by using mostly combined breeds (Simmental and Brown). Holstein dairy cows are used in specialized milk production systems.
Proizvodnja mlijeka se danas najvećim dijelom temelji na mješovitim proizvodnim jedinicama, u kojima se uz proizvodnju mlijeka vrlo često proizvodi i goveđe meso, koristeći pri tome prije svega kombinirane pasmine goveda (Simentalska i Smeđa), a manjim dijelom mliječnu Holstein pasminu u specijaliziranim sustavima za proizvodnju mlijeka.
Milk production is growing because of the better management on farms and better herd genetic basis which is a result of genetic construction, i.e. by implementing of own breeding program.
Proizvodnja mlijeka raste zbog primjene boljeg gospodarenja na farmi, te bolje genetske osnovice stada do koje se dolazi genetskom izgradnjom, tj. provedbom vlastitog uzgojnog programa.
Besides that, after the war a significant number of breeding heifers from other populations have been imported.
Osim toga, nakon rata dolazi do uvoza značajnog broja rasplodnih junica iz drugih populacija.
According to the CLC, there are 44.560 of milk suppliers out of which 96% has less than 15 milk cows.
Prema HSC, postoji oko 44.560 dobavljača mlijeka od kojih 96% ima manje od 15 krava.
They apply low levels of milking technologies, which cause also a low level of raw milk production in terms of quantity and quality.
Oni koriste nisku razinu muzne tehnologije, što također dovodi do niske razine proizvodnje mlijeka u smislu kvantitete i kvalitete.
These conditions impede not only a higher milk production per cow, but also the competitiveness of the milk production sector since the environmental and hygiene standards, as well as good animal-keeping conditions cannot satisfactorily been met.
Ovi uvjeti ne uzrokuju samo nisku proizvodnju mlijeka po kravi, već utječu i na konkurentnost sektora proizvodnje mlijeka zbog nezadovoljavanja standarda zaštite okoliša, higijene i dobrobiti životinja.
Out of total milk suppliers, 4% keep more than 15 milk cows which makes 20% of total milk cows in Croatia.
Od ukupnog broja dobavljača mlijeka, 4% ima više od 15 krava što čini 20% ukupnog broja mliječnih krava u Hrvatskoj.
Farm structure is unevenly distributed concerning their size.
Struktura farme je nejednako raspodijeljena što se tiče njihove veličine.
Bigger farms are in the north and east part of the Republic of Croatia what is because of better conditions for cattle production.
Veće farme se nalaze u sjevernom i istočnom dijelu RH zbog boljih uvjeta za uzgoj stoke.
Geographical distribution of raw milk production by counties (2005)
Zemljopisna podjela proizvodnje svježeg mlijeka prema županijama (2005)
Number of milk suppliers**
Broj isporučitelja mlijeka**
Milk purchased by dairy plants)** in litres
Prodano u mljekare** u litrama
Quantity
Količina
Dubrovnik and Neretva
Dubrovačko-neretvanska
* CBS, 2005;** CMLK 2005
* DZS, 2005;** SLKM 2005
shows an uneven geographical distribution of milk production in the Republic of Croatia.
Iz tablice 2-29 je vidljivo kako prikazani parametri ukazuju na neravnomjernu zastupljenost proizvodnje mlijeka u pojedinim dijelovima Republike Hrvatske.
The milk production is traditionally located in the northern continental part, in which the natural conditions are also most favourable and bigger production structure prevails than in the Mediterranean and southern parts.
Proizvodnja mlijeka najvećim se dijelom nalazi u sjevernom kontinentalnom dijelu gdje su uvjeti za proizvodnju povoljniji i bolja je gospodarska struktura nego na Mediteranu i jugu države.
In the Counties Bjelovar - Bilogora and Koprivnica - Križevci which are located in north part of Croatia, particular the milk production occurs exclusively on family farms, while in the East Slavonia region (Osijek - Baranja and Vukovar - Srijem county) also large farms owned by legal entities are present beside the family-owned farms.
Posebno treba izdvojiti Bjelovarsko- bilogorsku i Koprivničko- križevačku županiju, koje se nalaze na sjeveru, gdje se proizvodnja mlijeka odvija isključivo na obiteljskim farmama, te istočnu Slavoniju (Osječko- baranjska i Vukovarsko- srijemska županija), gdje uz obiteljske farme postoje velike farme poslovnih subjekata.
Such farms with hundreds of dairy cows are units in which the milk production level per cow is high.
Takve farme kod kojih je broj krava više stotina grla predstavljaju jedinice na kojima se ostvaruje visoka razina proizvodnje mlijeka po kravi.
Average annual production of milk per cow in Osijek - Baranja county had in the year of 2005, at big farms 6.289 litres while on the smaller family farms was 3.458 litres.
Prosječna godišnja proizvodnja mlijeka po kravi u Osječko-baranjskoj županiji iznosila je u 2005. godini kod velikih farmi 6.289 litara dok je kod malih obiteljskih farmi bila 3.458 litara.
On big farms has been already given special attention to compliance with ecological standards, hygienic and health conditions of production and animal welfare.
Na velikim farmama se već danas naglašena pozornost pridaje zadovoljavanju ekoloških standarda, higijensko zdravstvenim uvjetima proizvodnje, te dobrobiti životinja.
These conditions have to be completely fulfilled also by smaller family farms.
Ove uvjete trebaju u cijelosti zadovoljiti i manje obiteljske farme.
With appropriate legal regulations shall be ensured favourable material assumptions of their realization.
Uz odgovarajuće zakonske propise osigurat će se i povoljne materijalne pretpostavke njihove realizacije.
Looking at the structure of milk producers and number of milk cows according to data obtained from CLC out of 44.560 milk suppliers there are 1.950 producers with more than 15 milk cows and only 14 of them have more than 100 cows.
Promatrajući strukturu proizvođača mlijeka i broj krava prema podacima dobivenim iz HSC od 44.560 isporučitelja mlijeka 1.950 je proizvođača s više od 15 krava i samo 14 njih ima više od 100 krava.
The distribution of producers larger than 15 cows is shown in following graph.
Raspodjela proizvođača s više od 15 krava prikazana je u slijedećem grafu.
Distribution of producers by number of milk cows
Raspodjela proizvođača prema broju krava
CLC, 2007
HSC, 2007
Milk processing in the Republic of Croatia occurs in dairy plants authorized for milk processing and entered into the appropriate register kept by the Ministry of Agriculture, Fisheries and Rural Development.
Prerada mlijeka odvija se u Republici Hrvatskoj u mljekarskim pogonima koji su ovlašteni za preradu mlijeka i upisani u odgovarajući upisnik kojeg vodi Ministarstvo poljoprivrede šumarstva i vodnoga gospodarstva.
In 2005, there were 37 dairy plants for processing of cow milk with different processing capacity (see ).
2005, bilo je 37 registriranih mljekara u kojima se odvija prerada mlijeka, različitog kapaciteta prerade (vidi ).
The existing production facilities are sufficient for the processing of the quantity of milk supplied and imported.
Postojeći proizvodni kapaciteti dostatni su za preradu svih ponuđenih količina mlijeka i količina koje se uvoze.