natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Distribution by size of family farms is visible from the following graph.
Raspodjela prema veličini obiteljskih gospodarstava vidljiva je na slijedećem grafu.
Distribution of family farms by number, size and type of orchard, 2003
Raspodjela obiteljskih gospodarstava, prema broju, veličini i vrsti voćnjaka, 2003
Also in 2003 there were 132 legal entities producing fruits in technologically advanced way.
Također u 2003.postojala su 132 poslovna subjekta koja su proizvodila voće na tehnološki napredan način.
Out of all legal entities 89,39% has more than 10 ha of plantage orchard (19,70% with more than 100 ha) as shown in the following graph.
Od svih poslovnih subjekata 89,39% ima više od 10 ha plantažnih voćnjaka (19,70% s više od 100 ha) kako je prikazano na slijedećem grafu:
Distribution of legal entities by number and size, 2003
Raspodjela poslovnih subjekata prema broju i veličini, 2003
A wide range of vegetable production in Croatia is possible in the whole country, thanks to geographical and climate differences.
Proizvodnja povrća moguća je na području čitave Republike Hrvatske zahvaljujući geografskim i klimatskim raznolikostima.
According to statistical data, vegetables in Croatia occupy around 135.000 ha, or 9,3% of total arable land and gardens.
Povrće se danas u Hrvatskoj proizvodi na površini od oko 135 tisuća hektara, što predstavlja 9,3% od ukupnih površina oranica i vrtova.
Potato production represents 46% of mentioned vegetable production.
U ukupnu proizvodnju povrća uključena je i proizvodnja krumpira koja se odvija na 46% navedenih površina.
Trends in vegetables production 1999 - 2004
Trendovi u proizvodnji povrća u razdoblju 1999 - 2004
Vegetable (ha)
Povrće (ha)
Other vegetables
Ostalo povrće
cabbage, kali, tomato, paprika, cucumber, onion, carrot, melon
Kupus, kelj, rajčica, paprika, krastavac, luk, mrkva i dinja
CBS, *Data till May 31, 2004
DZS, *Podaci do 31.svibnja 2004.
Accordingly, vegetables without potato are produced on around 70.000 ha.
Prema tome povrće se, izuzimajući krumpir, proizvodi na oko 70.000 hektara.
On this area, in average more than 370.000 tones of different vegetables are produced, which is not sufficient compared with total demand.
Na tim površinama u Hrvatskoj se godišnje proizvede više od 370.000 tona raznog povrća, što je u odnosu na ukupne potrebe još uvijek nedostatno.
There has been slight increase in vegetable production area from 2000 - 2003 but there was considerable decrease in production due to sevear drought in year 2003.
Došlo je do neznatnog porasta u proizvodnji povrća u razdoblju od 2000 - 2003, no isto tako i do značajnog pada u proizvodnji zbog suše u 2003. godini.
Production of certain vegetables types
Proizvodnja određenih vrsta povrća
Vegetable
Povrće
Cabbage and kale
Kupus i kelj
Tomato
Rajčica
Cucumber
Krastavac
Onion
Luk
Carrot
Mrkva
Melon and watermelon
Dinja i lubenica
CBS does not make evidence of production of all vegetables types separately.
DZS ne vodi zasebnu evidenciju o proizvodnji svake kulture povrća.
According to Agricultural Census 2003, there were 138.428 family farms producing vegetables out of which 68,98% produce potato.
Prema Popisu poljoprivrede 2003, bilo je 138.428 obiteljskih gospodarstava koja su se bavila proizvodnjom povrća, a 68,98% ih je proizvodilo krumpir.
Only 12,99% of all producers have production area larger than 5 ha (17.994).
Samo 12,99% svih proizvođača ima proizvodno područje veće od 5 ha (17.994).
It is also obvious from the following graph that beside potato and leguminous vegetables, only 16,68% produce all other vegetables.
Iz slijedećeg grafa je vidljivo kako osim krumpira i mahunarki, samo 16,68% proizvodi sve ostalo povrće.
Distribution of family farms according to number, size and type of production, 2003
Raspodjela obiteljskih gospodarstva prema broju, veličini, vrsti proizvodnje 2003
When looking at the structure of legal entities it can be noticed that most of the production is orientated on other types of vegetables which is different to production on mentioned family farms due to higher level of technology needed, costs and market of products.
Kad se promotri struktura poslovnih subjekata, primjećuje se kako je većina proizvodnje usmjerena na ostale vrste povrća, što je drukčije od proizvodnje na obiteljskim gospodarstvima zbog višeg stupnja potrebne tehnologije, troškova i tržišta proizvoda.
There are 300 legal entities producing vegetables out of which 42% have more than 30 ha under vegetables (19% more than 100 ha = 59 producers) as shown in following graph.
Postoji oko 300 poslovnih subjekata koji proizvode povrće, od kojih 42% ima više od 30 ha pod povrćem (19% više od 100 ha, a to je 59 proizvođača) kako je prikazano u slijedećem grafu.
Other vegetables - according to CBS, it includes all vegetables (fresh or chilled) other than potato and leguminouse (i.e. - tomato, cabbage, kale etc.)
Ostalo povrće - prema DZS-u, ono uključuje svo povrće (svježe ili rashlađeno) osim krumpira i mahunarki (tj. rajčica, kupus, kelj, itd.)
Distribution of legal entities by number, size and type of production, 2003
Raspodjela poslovnih subjekata prema broju, veličini i vrste proizvodnji, 2003
Fragmented production, selling directly to the consumers through local green markets and own consumption aggravate making accurate statistics of vegetable production and marketing.
Rascjepkanost proizvodnje, izravni plasman proizvoda potrošačima putem tržnica na malo i naturalni oblik potrošnje još više otežavaju vođenje točne statistike o proizvodnji i plasmanu povrća.
Other sources of data about vegetable production quantity and value are not available.
Drugi izvori podataka o količini i vrijednosti poljoprivredne proizvodnje, pa tako i proizvodnje povrća u Republici Hrvatskoj, nisu dostupni.
Concerning greenhouse production there are available estimation data from CAEI presented in following table.
Što se tiče proizvodnje u staklenicima dostupna je procjena HZPSS-a prikazana u slijedećoj tablici.
Distribution of greenhouse production of some vegetable types, estimation
Raspodjela proizvodnje u staklenicima određenih vrsta povrća, procjena
Other vegetable
Ostalo povrće
Varazdin
Varaždinska
Koprivnica - Krizevci
Koprivničko-križevačka
CAEI, 2006
HZPSS, 2006
According to CAEI estimation in 2006, there were approximately 200 ha under tomato, 136 ha under paprika, 133 ha under cucumber and 241 ha under all other vegetables in greenhouses.
Prema procjeni HZPSS-a u 2006. je bilo oko 200 ha pod rajčicom, 136 ha pod paprikom, 133 ha pod krastavcima i 241 ha pod ostalim povrćem u staklenicima.
Due to rotation of crops within greenhouses it is hard to make estimation based on sum of all acreage.
Zbog plodoreda u staklenicima teško je napraviti procjenu na temelju zbroja sve površine u ralima.
Total production in greenhouses by this estimation was around 45.000 t. Also based on this estimation all production area is inadequate and to small to satisfy needs of domestic consumption.
Ukupna proizvodnja u staklenicima prema ovoj procjeni je bila oko 45.000 t. Također, na osnovi ove procjene sva su proizvodna područja neadekvatna i premalena za zadovoljavanje domaće potrošnje.
Average size of greenhouses of commercial bigger producers is from 2.000 m2 up to 10.000 m2.
Prosječna veličina staklenika većih komercijalnih proizvođača je od 2.000 m2 do 10.000 m2.
Part of vegetable production comes from production in gardens for own consumption, which is on low technology level, with low yields.
Dio proizvodnje povrća dolazi od proizvodnje u vrtovima za vlastitu potrošnju, koja je na niskoj tehnološkoj razini, s niskim prinosima.
Average vegetables yields in Croatia are lower compared with European and world averages (e.g. 8 times lower for tomato than the European average yield, 6 times lower for cucumber, 4 times for onion) (see ). However, there are also in Croatia bigger and specialized vegetable producers who use modern technology and make very high yields and quality.
Prosječni prinosi povrća u Republici Hrvatskoj su i do nekoliko puta niži (8 puta niži za rajčicu - u odnosu na prosječni prinos u Europi, 6 puta niži za krastavac, 4 puta niži za luk) u odnosu na europske i svjetske prosjeke (vidi graf 2-16), iako i u Hrvatskoj postoje veći i specijalizirani proizvođači povrća koji koriste vrhunsku tehnologiju i ostvaruju vrlo visoke prinose i kvalitetu.
Trend in average vegetable yields, t/ha 1998-2002
Prinosi povrća u RH u razdoblju 1998-2002, t/ha
Cucumbers
Krastavci
Onions
Luk
Cabbages and kale
Kupus i kelj
Beans, dry
Grah, suho zrno
Comparison of average vegetable yield, t/ha
Usporedba prinosa povrća, t/ha
EUROSTAT, CBS, 2004
EUROSTAT, DZS, 2004
Croatian Market Information Centre in Agriculture (TISUP) operates within MAFRD. In cooperation with the CAEI, TISUP processes and publishes vegetables prices in Croatia every week.
Hrvatski tržišni informacijski sustav u poljoprivredi (TISUP) koji djeluje u sklopu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva, uz pomoć Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu svaki tjedan obrađuje i objavljuje kretanje cijena povrća u Republici Hrvatskoj.
Prices are collected on two levels:
Cijene se prikupljaju na dvije razine:
gross markets and local green markets.
veleprodajne (veletržnice) i maloprodajne (tržnice).
Vegetables prices on the gross markets, 1998 - 2003 (EUR/kg)
Kretanje cijena povrća na veletržnicama, 1998 - 2003 (EUR/kg)
Carrots
Mrkva
TISUP, MAFWM, 2004
TISUP, MPRRR, 2004
Vegetables prices on the local green markets, 1998 - 2003 (EUR/kg)
Kretanje cijena povrća na tržnicama, 1998 - 2003 (EUR/kg)
In average, prices on local markets are 34% higher than on gross markets.
Prosječno gledano, MPC je za oko 34 % veća od VPC u promatranom razdoblju.
Selling prices of selected vegetables in the European countries are lower than prices in Croatia.
Prodajne cijene odabranih vrsta povrća u europskim zemljama niže su nego u Hrvatskoj.
Vegetable prices in Croatia are higher than average in the European Union countries, in the first place because of higher import duties on fresh vegetables.
Cijena povrća u Republici Hrvatskoj viša je od prosječne cijene u zemljama Europske unije ponajprije zbog viših uvoznih carina na svježe povrće.
Namely, during the negotiations with WTO the rate of regular and seasonal duties has been established to be paid for vegetable import in the period of maximal local production offer.
Naime, u tijeku pregovora s WTO-om utvrđena je visina redovnih carina i sezonskih carina koje se naplaćuju na uvoz povrća u razdoblju najveće ponude domaće proizvodnje.
Consequently, imported vegetables form the price at the level of extra duties.
Prema tome i uvozno povrće formira cijenu na razini dodatnih carina.
Average selling gross market prices (excluding VAT, in HRK/kg)
Prosječne veleprodajne cijene (bez PDV-a, u HRK/kg)
DATIMA Sistema Informativo Statistiche Agricole, Italy; EUROSTAT, TISUP, MAFWM 2004
DATIMA Sistema Informativo Statistiche Agricole, Italy; EUROSTAT, TISUP, MPRRR 2004
Yields in the Croatian vegetable production are in average 5 times lower than in the European countries whereasthe total specific costs of the production are higher. Gross market prices of vegetables are higher in Croatia than in EU countries.
U prosjeku, prinosi hrvatske povrćarske proizvodnje su 5 puta niži nego u zemljama EU, troškovi proizvodnje su veći, kao i veleprodajne cijene.
Croatian producers are not organized into producers' organizations. They lack facilities such as packing, sorting and grading equipment as well as logistic for the marketing of their vegetables.
Hrvatski proizvođači ne posluju putem udruga ili zadruga i nedostaju im kapaciteti poput sortirnica ili pakirnica, te logistička potpora za marketing, distribuciju i trženje proizvoda.
In order to organize modern vegetable production which would result in higher product quality and popular market vegetable price it is necessary to solve land problems (concentration, organization, irrigation), modernize production by modern mechanization and construct modern storage spaces, construct storage and cooling capacities, and purchase processing, sorting and vegetable packaging lines.
Kako bi se organizirala suvremena proizvodnja povrća koja bi rezultirala višom kakvoćom proizvoda i pristupačnijom tržišnom cijenom povrća, potrebno je riješiti probleme zemljišta (okrupnjavanje, uređenje, navodnjavanje), osuvremeniti proizvodnju kupnjom modernije mehanizacije i podizanjem suvremenih skladišnih prostora, izgradnjom skladišnih i rashladnih kapaciteta, te nabavkom linija za preradu, sortiranje i pakiranje povrća.
In regard to quality standards, Croatia is at the stage of taking over of standards resulting from Commission Regulation 2200/96, and until then the Ordinance on fruit, vegetable and mushroom quality (OG 53/91, 114/04) is valid.
Vezano za standarde kakvoće, Republike Hrvatska je u fazi preuzimanja standarda koji proizlaze iz Uredbe Komisije 2200/96, a do tada će na snazi biti Pravilnik o kvaliteti voća, povrća i gljiva (NN 53/91, 114/04).
Therefore, majority of Croatian vegetable producers at the moment could hardly compete with the European producers on the global market.
U takvoj situaciji, hrvatskim proizvođačima nije jednostavno konkurirati svojim proizvodima na globalnom tržištu.
From the it can be seen that the value of import of vegetables (fresh, processed and dried) is 6-12 times higher (depending on the year) than the value of exported vegetables (resulting in a negative import-export balance.
Iz tablice 2-93 vidi se kako je vrijednost uvoza povrća (svježeg, prerađenog i sušenog) 6-12 puta veća (ovisno o godini) od vrijednosti izvezenog povrća (što rezultira negativnom izvozno - uvoznom bilancom).
Trends in import - export balance of vegetables, 1999 - 2003, USD
Vanjskotrgovinska bilanca, 1999 - 2003, USD
Total fresh vegetables - export
Ukupno svježe povrće - izvoz
Total fresh vegetables - import
Ukupno svježe povrće - uvoz
Balance - total fresh vegetables
VTB - ukupno svježe povrće
Total semi processed and dried vegetables - export
Ukupno poluprerađeno i sušeno povrće - izvoz
Total semi processed and dried vegetables - import
Ukupno poluprerađeno i sušeno povrće - uvoz
Balance - total semi processed and dried vegetables
VTB - ukupno poluprerađeno i sušeno povrće
Total processed vegetables - export
Ukupno prerađeno povrće - izvoz
Total processed vegetable - import
Ukupno prerađeno povrće - uvoz
Balance - total processed vegetables
VTB - ukupno prerađeno povrće
Total vegetables - import
Ukupno povrće - uvoz
Total vegetables - export
Ukupno povrće - izvoz
Balance - total vegetables
VTB - ukupno povrće
Mushroom production
Proizvodnja gljiva
The sub-sector of mushroom growing is a bit more specific compared to other vegetable production.
Podsektor gljivarstva je nešto specifičniji u odnosu na ostale proizvodnje povrća.
This production has wide possibilities but for serious progress in production it is necessary to ensure fundamental conditions.
Ova proizvodnja ima široke mogućnosti, međutim za ozbiljniji iskorak u ovoj proizvodnji nužno je osigurati osnovne uvjete.
Nowadays the mushroom production in Croatia is mostly oriented and connected to import.
Danas je proizvodnja gljiva u Hrvatskoj u velikoj mjeri orijentirana i vezana na uvoz.
Even sterile grafted compost is imported mainly from Hungary, Italy and Belgium (Maasmechelen).
Iz uvoza se dobavlja čak i sterilni cijepljeni kompost. Naime on se svake godine uvozi iz Mađarske, Italije i Belgije (Maasmechelen).
Due to transport costs (import) of the reproduction material total production costs is increased by approximately 15%.
Zbog troškova transporta (uvoz) ovaj reprodukcijski materijal povećava ukupne troškove proizvodnje za 15% u samom početku, te je zbog toga hrvatska gljiva nekonkurentna.
This situation (import) makes the whole sub sector of mushroom growing extremely vulnerable, as besides transport load costs; there are problems of quality reduction and complete ruin of compost.
Zbog uvoza je cijeli podsektor gljivarstva vrlo ranjiv, jer osim troškova utovara, tu su i problemi smanjene kvalitete i potpunog uništenja komposta.
Still, there is a potential for mushroom production in Croatia especially related to development and diversification of economic activities in rural areas.
No, postoji potencijal za proizvodnju gljiva u Hrvatskoj posebno što se tiče razvoja i diversifikacije gospodarskih aktivnosti u ruralnim područjima.
Mushroom export - import value
Uvoz - izvoz gljiva
TONS
TONE
Compost and mushroom mycelium
Kompost i micelij gljiva
Edible mushrooms fresh or cooled, dried preserved
Jestive gljive, svježe ili rashlađene, sušene
CCE, CBS, 2006
HGK, DZS, 2006
In accordance to data 13.327 tons of compost is annually imported to Croatia and about 1.870 tons of fresh mushrooms.
Prema dostupnim podacima u Hrvatsku se godišnje uvozi 13.327 tona komposta i oko 1.870 tona svježih gljiva.
According to that, total home production of fresh mushrooms on imported substrate is 4.000 tons.
Prema tome, ukupna domaća proizvodnja svježih gljiva na uvezenom supstratu je 4.000 tona.
The total annual consumption of fresh mushroom in Croatia is about 5.870 tons, for which in terms of production about 20.000 tons of compost is needed.
Očito je kako je ukupna godišnja potrošnja svježih gljiva oko 5.870 tona, za koje je što se tiče proizvodnje, potrebno oko 20.000 tona komposta.
In order to improve the production it is necessary to ensure production of raw materials (compost) through construction of new composting plant with minimum capacity of 20.000 tons.
Kako bi se poboljšala proizvodnja, potrebno je osigurati proizvodnju materijala (komposta), izgradnjom novih tvornica komposta s minimalnim kapacitetom od 20.000 tona.
By such project preconditions for competitive home mushroom production will be made, and at the same time chicken manure and straw disposal issue, (required raw material for compost production) could be solved.
Tako će biti stvoreni preduvjeti za konkurentnu domaću proizvodnju gljiva, te će se, osim toga, riješiti pitanje odlaganja kokošjeg gnojiva i slame, potrebnih sirovina za proizvodnju komposta.
Producers' organizations
Proizvođačke organizacije
Important preconditions for improving the economic efficiency of the fruit and vegetable producers is establishment of the producer organizations.
Važni preduvjeti za poboljšanje gospodarske učinkovitosti proizvođača voća i povrća je uspostava proizvođačkih organizacija.
EU experiences and legal regulations on the Common Market Organization (CMO) for fruits and vegetables indicates that weakness regarding the producers' fragmentation and badly organized sale could be overcame considerably by join supply through producer and marketing association.
EU iskustva i zakonski propisi Organizacije zajedničkog tržišta (CMO) za voće i povrće ukazuje na slabosti vezane za rascjepkanost proizvođača i loše organiziranu prodaju koje se mogu nadići zajedničkom ponudom putem proizvođačkih i tržišnih udruga.
Due to limited financial resourses available to Croatia under IPARD the establishment of producers organizations in the fruit and vegetable sector along the conditions set out in the respective EU CMO will be supported under national support schemes.
Zbog ograničenih financijskih resursa dostupnih Hrvatskoj u okviru IPARD-a, uspostava proizvođačkih organizacija u sektoru voća i povrća zajedno s uvjetima danim što se tiče EU, CMO bit će potpomognute državnim programom potpora.
It should also cover specific training needs for fruit and vegetable producers and dissemination of information on key concepts of the CMO, operational programmes and marketing standards.
To bi također trebalo obuhvatiti specifične potrebe usavršavanja za proizvođače voća i povrća i širenje informacija o ključnim konceptima CMO-a, operativnim programima i tržišnim standardima.
Based on the Act on Agriculture, the legal act, i.e. theRegulation on Establishment of Producers Organizations, will have to be adopted in April 2008 at latest.
Na temelju Zakona o poljoprivredi, zakonski akt, tj.
The regulation will be elaborated in line with the EU rules and will define the legal status of the producers' organizations (legal entity in compliance with national rules), minimum condition for recognition of the Producers Organizations (annual turnover, minimum number of members), obligation about marketing of products, etc.
Uredba o uspostavi proizvođačkih organizacija, bit će usvojena najkasnije u travnju 2008. Uredba će biti razrađena sukladno EU propisima i regulirat će zakonski status proizvođačkih organizacija (pravnih subjekata u skladu s nacionalnim propisima), minimalne uvjete za priznavanje proizvođačkih organizacija (godišnji prihod, minimalni broj članova), obveze o plasiranju proizvoda, itd.
Moreover a Register of Approved Producers Organizations will be established within the MAFRD and updated annually.
Štoviše, Upisnik odobrenih proizvođačkih organizacija bit će načinjen pri MPRRR-u i ažuriran svake godine.
Furthermore, a "structural support measuer" requires the elaboration of a Regulation on Co financing of Producers Organizations' Operational Fund Establishment, based on Act on State Aid in Agriculture, Fishery and Forestry.
Nadalje, "strukturna mjera potpore“ zahtijeva razradu Uredbe o uspostavi operativnog fonda za sufinanciranje proizvođačkih organizacija, na temelju Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu.
Producers organizations approved by MAFRD and listed in the Register will be entitled to receive funds for up to 50% of the organization members' contribution for the operational fund for their operational programmes.
Proizvođačke organizacije koje je odobrio MPRRR i koje se nalaze u Upisniku imat će pravo na primanje sredstava u iznosu do 50% prinosa članova organizacije za operativni fond, za svoje operativne programe.
In addition, MAFRD also intends to support the gross salary for one professional employee in the producers' organization.
Osim toga, MPRRR također namjerava dati potporu za bruto plaću za jednog stručnog zaposlenika u proizvođačkoj organizaciji.
The legal basis for the measure to support the setting up of producer organizations in the fruit and vegetable sectore should be ready early 2008 with the objective to implement the measure in the second half of 2008 or first half of 2009 at the latest depending on the funds available in the State budget for 2008 and 2009.
Zakonska osnova za mjeru potpore uspostavljanja proizvođačkih organizacija u sektoru voća i povrća trebala bi biti gotova početkom 2008. s ciljem provedbe mjere u drugoj polovici 2008. ili prvoj polovici 2009, ovisno o dostupnim sredstvima u državnom proračunu za 2008. i 2009. godinu.
Within the framework of PHARE 2005 project “„Institutional Capacity Building and Support for Implementation of SAPARD/IPARD Programme in Croatia“ long-term technical assistance related to CMO for fruits and vegetables will be made available.
U okviru PHARE 2005 projekta “Institucionalno jačanje kapaciteta i potpore provedbi SAPARD/IPARD programa u Hrvatskoj“ bit će dostupna dugoročna tehnička pomoć vezana za CMO za voće i povrće.
This will also cover the preparation of the legislation and implementation of the CMOs as well as trade mechanisms, the support of the setting up regular market and price monitoring systems, buying in of agricultural produce, storage, sales, stock control, operation of control systems and control of supply management instruments.
To će također obuhvatiti pripremu zakonodavstva i provedbe CMO-a kao i tržišnih mehanizama, potpore uspostavljanju sustava regularnog tržišta i praćenja cijena, kupnju poljoprivrednih proizvoda, skladištenje, prodaju, kontrolu dionica, rad sustava kontrole i kontrolu instrumenata za upravljanje ponudom.
Available technical assistance will be used for preparation of described activities regarding establishment of producer organizations and preparation of legal basis.
Dostupna tehnička pomoć će se koristiti za pripremu opisanih aktivnosti koje se odnose na uspostavu proizvođačkih organizacija i pripremu zakonske osnove.