natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since the value of the annually observed allometric coefficient did not drop below 3 in the five-year period, it was established that the sardine gains more mass than length as it ages.
Kako tijekom petogodišnjeg razdoblja vrijednost alometrijskog koeficijenrta promatranog na nivou godine nije padala ispod 3 za srdelu je utvrđeno da sa starošću više raste u masu nego što dobiva na dužini.
Oscillations of median annual values of the allometric coefficient of sardines caught in the sea fishing territory of the Republic of Croatia, 2007
Kolebanje godišnjih srednjih vrijednosti alometrijskog koeficijenta srdele ulovljene na području ribolovnog mora RH, 2007.
SARDINE GONADOSOMATIC INDEX
GONADOSOMATSKI INDEKS SRDELE
The annual oscillation trends of the gonadosomatic index - (GSI = Wg/Wuk * 100), as a share of gonad mass (Wg) in total body mass (Wuk) - in the last three years of research confirm that the sardine spawns during the cold seasons of the year, or from late November to March (Figure 12).
Godišnji trendovi oscilacija gonadosomatskog indeksa (GSI = Wg/Wuk * 100) kao udjela mase gonada (Wg) u ukupnoj masi tijela (Wuk), tijekom zadnje tri godine istraživanja potvrđuju da se srdela mrijesti u hladnijem dijelu godine odnosno od kraja studenog do ožujka (Slika 12.).
However, a rise of the gonadosomatic index was recorded in June 2011, suggesting that it is possible that the sardine spawned twice that year.
Međutim, tijekom 2011. godine u lipnju je zabilježen skok gonadosomatskog indeksa, koji upućuje na to da se srdela tijekom te godine moguće mrijestila dva puta.
Changes in median monthly values of the gonadosomatic index (GSI) of the sardine in the last three years of sampling (2009
Kretanje srednjih mjesečnih vrijednosti gonadosomatskog odnosa (GSI) srdele tijekom zadnje tri godine uzorkovanja (2009.
SARDINE AGE STRUCTURE
STAROSNA STRUKTURA SRDELE
The age structure of the sardine population, from the catches landed in the sea fishing territory of the Republic of Croatia, was compared for the last three years (Figure 13).
Starosna struktura populacije srdele iz lovina ostvarenih u ribolovnom moru RH, uspoređena je kroz prethodne tri godine (Slika 13.).
As the figure shows, 2 or 3-year-old units were prevalent in the catches.
Sa slike je vidiljivo da su u lovinama prevladavale jedinke 2 odnosno 3 godine starosti.
Considerable quantities of 0-age units, or units which did not reach mating maturity, were found only in 2010 catches.
Jedinke starosti 0, odnosno jedinke koje nisu dosegnule spolnu zrelost, u lovinama su se u zamjetnoj količini nalazile samo u 2010. godini.
That fact indicates the presence of recruits, i.e. the renewal of the stock of this species in the Adriatic Sea.
Ta činjenica ukazuje na prisutnost novaka, tj. obnavljanje stoka ove vrste u Jadranskom moru.
The age structure of the sardine population in commercial catches landed in the sea fishing territory of the Republic of Croatia, during the 2008 - 2010 period.
Starosna struktura populacije srdele u komercijalnim lovinama ostvarenim u ribolovnom moru RH, tijekom razdoblja 2008.- 2010. godina.
SARDINE BIOMASS ESTIMATE
PROCJENA BIOMASE SRDELE
The total sardine biomass varied greatly in the past (Figure 14).
Ukupna biomasa srdele je kroz prošlost značajno varirala (Slika 14.).
The sardine biomass has constantly risen in the last 10 years, although the size of the biomass is still low compared to the biomass of the 1980's.
U zadnjih 10 godina biomasa srdele bilježi konstantni porast premda je iznos same biomase još uvijek na niskoj razini u usporedbi s onom koja je bila tijekom 80-tih godina prošlog stoljeća.
However, it should be taken into consideration that the statistical data and the analysis of all the collected data changed during the collection time.
Međutim, treba uzeti u obzir da se tijekom vremena prikupljanje, statistički podaci kao i analiza svih prikupljenih podataka mijenjala.
For example, the biological data of the eastern Adriatic seaboard was included in the VPA analysis only for the last two years.
Tako su u VPA analizu tek u zadnjih dvije godine uključeni biološki podaci sa istočne strane Jadranskog mora.
Moreover, the fishing efforts of the Republic of Croatia are still not included in the VPA.
Isto tako ribolovni napor RH još uvijek nije uključen u VPA.
Estimated sardine biomass quantity in the Adriatic sea, and catch quantities for the sea fishing territory of the Republic of Croatia (separately), and Italy and Slovenia (jointly) (AdriaMed project, 2011).
Procjenjena količina biomase srdele u Jadranskom moru kao i količina ulova u odvojeno za ribolovno more RH i Italije i Slovenije zajedno(AdriaMed projekt, 2011. god.)
Figure 14 shows that the total sardine biomass and the Croatian catch, as well as the western Adriatic catch, have continuously grown in the past several years.
Iz slike 14. je vidljivo da su ukupna biomasa srdele kao i ulov s hrvatske strane, kao i sa zapadne strane u Jadranskom moru u zadnjih nekoliko godina konstantno rasli.
Considering the estimated biomass of this species in the Adriatic Sea, its catches, and the oscillations in the exploitation levels, we can affirm that the sardine is undergoing full exploitation in this area, but without noticeable signs of overfishing.
S obzirom na procijenjenu biomasu ove vrste u Jadranskom moru kao i na njene ulove te kolebanje nivoa eksploatacije, za srdelu možemo reći da je pod punom eksploatacijom u ovom području no bez vidljivih znakova prelova.
ANCHOVY LENGTH STRUCTURE
DUŽINSKA STRUKTURA INĆUNA
The lowest median value of anchovy total body length, recorded in 2008, was caused by a somewhat larger length range of analysed units (5,7<;LT<;18,3 cm).
Najniža srednja vrijednost totalne dužine tijela inćuna zabilježena u 2008. godini je posljedica nešto većeg dužinskog raspona analiziranih jedinki (5,7<;LT<;18,3 cm).
Generally speaking, no specific trend was noted to exist in the analysed period.
Općenito gledano, u promatranom razdoblju ne možemo govoriti o postojanju nekog specifičnog trenda.
Changes in median annual value of anchovy total body length (LT) caught in the sea fishing territory of the Republic of Croatia during a five year period (2007
Kretanje srednjih godišnjih vrijednosti totalne dužine tijela inćuna (LT) prikupljene na području ribolovnog mora RH tijekom petogodišnjeg razdoblja (2007.
ANCHOVY LENGTH AND MASS RATIO
ODNOS DUŽINE I MASE INĆUNA
The median values of the allometric coefficient (b) of the anchovy have varied through the years.
Srednje vrijednosti alometrijskog koeficijenta (b) inćuna su varirale tijekom godina.
In the last five years of research, the lowest value of the aforementioned coefficient was recorded in 2009 (b=3,226), and the highest in 2010 (b=3,357) (Figure 16).
Naime, u zadnjih pet godina istraživanja najniža vrijednost prethodno spomenutog koeficijenta je zabilježena u 2009. godini (b=3,226), a najveća u 2010. godini (b=3,357) (Slika 16.).
Since the value of the annually observed allometric coefficient did not drop below 3 in the five-year period, it was established that the anchovy, like the sardine, gains more mass than length as it ages.
Kako tijekom petogodišnjeg razdoblja vrijednost alometrijskog koeficijenta promatranog na nivou godine nije padala ispod 3 za inćuna, kao i za srdelu, je utvrđeno da sa starošću više raste u masu nego što dobiva na dužini.
Oscillations of median annual values of the allometric coefficient of anchovies caught in the sea fishing territory of the Republic of Croatia, 2007
Kolebanje godišnjih srednjih vrijednosti alometrijskog koeficijenta inćuna ulovljenog na području ribolovnog mora RH, 2007.
ANCHOVY GONADOSOMATIC INDEX
GONADOSOMATSKI INDEKS INĆUNA
The annual oscillation trends in the last three years of research confirm that the anchovy spawns during the warm seasons of the year, or from April to August (Figure 17).
Godišnji trendovi oscilacija tijekom zadnje tri godine istraživanja potvrđuju da se inćun mrijesti u toplijem dijelu godine odnosno od travnja do kolovoza (Slika 17.).
The spawning maximum has, expectedly, varied through the years, since the environmental conditions changed from year to year.
Maksimum mriještenja tijekom godina je očekivano varirao s obzirom da su se ekološke prilike same sredine iz godine u godinu mijenjale.
Changes in median monthly values of the gonadosomatic index (GSI) of the anchovy in the last three years of sampling (2009
Kretanje srednjih mjesečnih vrijednosti gonadosomatskog odnosa (GSI) inćuna tijekom zadnje tri godine uzorkovanja (2009.
ANCHOVY AGE STRUCTURE
STAROSNA STRUKTURA INĆUNA
The age structure of the anchovy, observed in the 2008
Starosna struktura inćuna promatrana u razdoblju od 2008.
ANCHOVY BIOMASS ESTIMATE
PROCJENA BIOMASE INĆUNA
The total anchovy biomass varied greatly in the past.
Ukupna biomasa inćuna je kroz prošlost značajno varirala.
The values of the estimated anchovy biomass oscillated somewhat significantly in the last 10 years. From 2000 to 2005 the anchovy biomass substantially grew, after which the biomass values somewhat decreased.
Vrijednosti procjenjene biomase inćuna su tijekom zadnjih 10 godina nešto više kolebale odnosno od 2000. do 2005. godine biomasa inćuna je značajno rasla, nakon toga vrijednosti biomase u zadnjih 5 godina su pale na nešto niže iznose.
Generally speaking, the overall anchovy biomass value grew from 2001 to 2010, but with a decreasing trend in the last several years, as anchovy catches in the Croatian Adriatic have continuously grown (Figure 19).
Ukupno gledajući vrijednost biomase inćuna od 2001. do 2010. godine bilježi porast no isto tako blagi pad u biomasi inćuna zadnjih nekoliko godina, te na konstantan porast u ulovima ove vrste u hrvatskom dijelu Jadrana (Slika 19.).
Considering the total estimated biomass of this species in the Adriatic Sea, the anchovy is undergoing full exploitation without signs of overfishing.
S obzirom na ukupno procijenjenu biomasu ove vrste u Jadranskom moru, inćun je pod punom eksploatacijom bez naznaka prelova.
Adriatic Sea anchovy biomass estimate, and Adriatic Sea catches (AdriaMed, 2011).
Procjena biomase inćuna u Jadranskom moru te ulovi u Jadranskom moru (AdriaMed, 2011. godine).
GOALS AND REFERENCE VALUES
CILJEVI I REFERENTNE VRIJEDNOSTI
The VPA method reconstructs the biomass of the exploited stock through fishing data and biologic parameters (length frequencies, age structure, reaching mating maturity, natural mortality).
VPA metodom se rekonstruira biomasa eksplatiranog stoka preko podataka o ulovu i bioloških parametara (dužinske frekvencije, starosna struktura, prva spolna zrelost, prirodna smrtnost).
Since this is a reconstruction of the fish stock status, this method can only estimate the status at the end of a year or, more precisely, in the following year, when all the data indispensable for this type of analysis (the previous year's catch) are gathered.
S obzirom da se radi o rekonstrukciji stanja ribljeg stoka ovom metodom je moguće procjeniti stanje tek po završetku godine, preciznije u nadolazećoj godini kada se prikupe svi podaci neophodni za ovaj tip analize (ulov u prethodnoj godini).
Despite all the parameters included in this model, the VPA method is not the best solution for small oily fish biomass estimate considering the short life-span of this type of fish. However, it is the currently preferred model.
No, činjenica je da unatoč svim parametrima koji ulaze u model, niti VPA metoda nije najbolje rješenje za procjenu biomase sitne plave ribe s obzirom na njen kratki životni vijek, no zasada je to model koji je odabran.
The biomass estimate for these two economically significant small oily fish species is performed within the scope of the AdriaMed project.
Procjena biomase ovih dviju gospodarski značajnih vrsta sitne plave ribe se radi u sklopu projekta AdriaMed.
The goal of the management plan for pelagic species exploited with purse seine nets is to maintain the biomass levels of sardines and anchovies, economically pivotal species, on a sustainable level, i.e. a level at which fishing will not exert a negative influence on stock recovery.
Cilj plana upravljanja za pelagične vrste koje iskorištavaju mreže plivarice je održati razinu biomase srdele i inćuna, gospodarski iznimno važnih vrsta, na održivoj razini, tj onoj na kojoj izlovljavanje neće imati negativan uticaj na oporavak stoka.
Since it is not possible to establish reference values of a numeric kind, the aim of the proposed measures is to maintain or increase (in relation to the average levels in the past 10 years) the sardine and anchovy biomass in the Adriatic Sea.
Dakle, s obzirom da ne postoji mogućnost uspostave nekih referentnih vrijednosti brojčanog tipa, cilj je predloženih mjera održati ili povećati količinu (u odnosu na prosječnu razinu zadnjih 10 godina) biomase srdele i inćuna u Jadranskom moru.
Due of the importance of trawl fishing, specificity of the fishing fleet, and the conditions in which fishing takes place, during the negotiation process the Republic of Croatia requested and received a temporary exemption for fishing along the coast of Istria at a minimum distance of 1.5 NM (although the depth of the specified field is less than 50 meters), and the exemption for the possibility of trawling within 1 NM from the coast in other parts of the fishing sea where the depth is greater than 50 meters and for vessels shorter than 15 meters.
Zbog važnosti koćarskog ulova i specifičnosti ribolovne flote, te uvjeta u kojima se ribolov odvija, RH je tijekom procesa pregovaranja zatražila i dobila privremeno izuzeće za obavljanje ribolova uz obalu istre na minimalnoj udaljenosti do 1,5 NM (iako je dubina na navedenom području manja od 50 metara), te izuzeće za mogućnost koćarenja do udaljenosti od 1 NM od obale u ostalim dijelovima ribolovnog mora na kojima je dubina veća od 50 metara i to za plovila manja od 15 metara.
The requirement for granting this temporary exemption from the application of the acquis was adherence to the spatial and temporal regulation of trawling at least in the form that was in effect in 2010.
Uvjet za korištenje ovog privremenog izuzeća primjene pravne stečevine je da se poštuje prostorno vremenska regulacija koćarskog ribolova najmanje u onom obliku u kojem je bila na snazi 2010 godine.
In 1996 the Republic of Croatia began monitoring the state of benthic settlements within the framework of EU MEDITS programme, while the monitoring of commercial fishing was established in 2002/03.
U RH je od 1996. godine uspostavljen monitoring stanja pridnenih naselja u okviru EU MEDITS programa, a monitoring komercijalnog ribolova uspostavljen je od 2002/03 godine.
Also, it should be noted that apart from these recent data, the RC has information about the state of demersal resources from before the start of typical commercial trawling, that is, from the time when the resources were in "virginal state".
Isto tako, treba naglasiti, kako osim ovih recentnih podataka, RH posjeduje podatke o stanju pridnenih resursa još iz vremena prije početka tipičnog komercijalnog koćarenja, tj. iz vremena kada su se resursi nalazili u „djevičanskom stanju“.
THE STRUCTURE OF THE TRAWLING FLEET IN THE REPUBLIC OF CROATIA
STRUKTURA KOĆARSKE FLOTE U RH
Although this type of data exists, it should be taken with caution because historically there was no uniform method of collecting this type of data.
Naime, iako ovaj tip podataka postoji, njih treba uzimati s oprezom iz razloga što kroz povijest nije postojala jedinstvena metodologija prikupljanja ovog tipa podataka.
Therefore, data sets from different periods are not entirely compatible or comparable with each other.
Stoga setovi podataka iz različitih razdoblja nisu međusobno u potpunosti komparabilni niti kompatibilni.
Also, in the trawl fishing there was no systematic collection of data on social and economic aspects of this type of fishing.
Isto tako, u koćarskom ribolovu nije postojalo sistematsko prikupljanje podataka o socijalnim i ekonomskim aspektima ovog tipa ribolova.
Some basic data has been collected through the DemMon project, but it is not sufficient to give the whole image of the socio-economic status of Croatian trawl fishing.
Neki osnovni podatci se prikupljaju kroz projekt DemMon, ali oni nisu dostatni za davanje cijelokupne slike socio-ekonomskog stanja hrvatskog koćarskog ribolova.
The estimates of the socio-economic indicators are expected during 2013.
Procijene socio-ekonomskih pokazatelja očekuju se tijekom 2013. godine.
In the Republic of Croatia 790 vessels have been granted licenses to engage in trawl fishing.
U Republici Hrvatskoj 790 plovila ima povlasticu za obavljanje koćarskog ribolova.
However, a significant number of vessels has a trawling license and a license for another type of fishing.
Međutim, veliki dio plovila posjeduje uz povlasticu za koćarenje i povlasticu za neki drugi tip ribolova.
The second group is made up of vessels fishing primarily with purse seine nets which also have trawling licenses; they account for 12% of the vessels.
Drugu grupu čine brodovi koji primarno love plivaricama, ali imaju i povlasticu za koćarski ribolov i oni čine 12% brodova.
The third group of licenses comprises vessels with licenses for various types of coastal gear and for benthic trawl nets (Figure 2), and these vessels represent 22% of all vessels.
Treću grupu plovila čine oni koji imaju povlastice za različite priobalne ribolovne alate, ali isto tako i za pridnenu povlačnu mrežu koću (slika 2) i takvih plovila ima 22%.
The overview of vessels with licenses for trawling per county is given in Figure 3.
Prikaz brodova koji imaju povlastice za obavljanje koćarskog ribolova prema pojedinim županijama prikazan je na slici 3.
Vessels with trawling licenses
Brodovi sa povlasticama za koćarenje
Figure 4
Slika4.
Fishermen may have licenses for one or more fishing zones (see Figure 15 for overview of fishing zones).
Ribari mogu imati povlastice za jednu ili više ribolovnih zona (za prikaz ribolovnih zona pogledati sliku 15).
The overview of licenses for a particular fishing zone is given in Figure 4.
Prikaz broja povlastica za pojedinu ribolovnu zonu nalazi se na slici 4.
The largest number of licenses is given for all open sea zones, and the smallest for zones G and F (figures 4 and 5).
Najveći broj povlastica upisan je za zone otvorenog mora, a najmanje za zone G i F (slika 4 i 5).
The following analysis applies only to vessels that have trawls as their main fishing gear and have been active in the last three years.
Analiza koja slijedi odnosi se samo na plovila koji imaju upisanu koću kao glavni ribolovni alat i bila su aktivana u zadnje tri godine.
In 2009 there were 471 active trawlers, in 2010 512 trawlers and in 2011 488 trawlers.
U 2009 godini bio je aktivan 471 koćar, u 2010 godini 512 koćara, a u 2011 488 koćara.
Given their length, trawlers can be divided into three categories.
S obzirom na dužinu koćare se može podijeliti u tri kategorije.
The first category consists of small vessels (up to 12 meters) characterized by the fact that they operate in the narrow coastal area bear their home port.
Prvu kategoriju čine mala plovila (do 12 metara) koji su okarakterizirani time da rade u uskom priobalnom području nedaleko od matične luke.
The second group consists of 12-18 meter vessels and comprises vessels that fish in the coastal area and in the open sea.
Druga grupa su plovila od 12-18 metara, a čine je plovila koja love kako u priobalnom području, tako i na otvorenom moru.
A special subgroup within this group are vessels under 15 meters in length which are more similar to small vessels in the area and the dynamics of work than large vessels.
Posebna podgrupa u okviru ove grupe su plovila do 15 metara dužine koja su su sličnijma malim plovilim po području i dinamici rada nego velikim plovilima.
Structure of trawlers by length
Struktura koćara prema dužini
It is important to emphasize that there is a big difference in the longitudinal structure of the fishing fleet by fishing areas and individual counties.
Važno je naglasiti kako postoji velika razlika u dužinskoj strukturi ribolovne flote po pojedinim ribolovnim zonama i županijama.
The smallest vessels are situated in the Lika-Senj County (10.81 m), followed by the Istria County (13:02 m), Primorje-Gorski kotar (13:51 m), Zadar County (13.78 m), Šibenik-Knin County (15.27 m), Dubrovnik-Neretva County (16.87 m) and Split-Dalmatia County (16.99 m).
Najmanja plovila se nalaze u Ličko-Senjskoj županiji (10.81 m), slijedi Istarska županija (13.02 m), Primorsko-goranska županija (13.51 m), Zadarska županija(13.78 m), Šibensko-Kninska županija (15.27 m), Dubrovačko-Neretvanska županija (16.87 m) i Splitsko-Dalmatinska županija (16.99 m).
Most vessels are within the 10-16 m range (63%), while 6% of vessels are larger than 24 meters.
Većina plovila se kreće u rasponu dužina od 10- 16 m (63%), dok je 6% plovila većih od 24 metra.
Structure of trawlers by counties
Struktura koćara prema dužini po županijama
As in the case of length, there is a significant difference in the average engine power by fishing zones.
Kao i u slučaju dužine, postoji velika razlika u prosječnoj snazi motora prema pojedinoj ribolovnoj zoni..
The trawlers in the Lika-Senj County have the lowest power (65.61 kW), followed by Zadar (109.12 kW) and Primorje-Gorski kotar County (118.77 kW).
Najmanju snagu imaju koćari u Ličko-Senjskoj županiji (65.61 kW), potom Zadarskoj (109.12 kW), i Primorsko-goranskoj županiji (118.77 kW).
These are mostly small vessels operating in the canals of the northern Adriatic.
Uglavnom je riječ o malim plovilima koji rade u kanalima sjevernog Jadrana.
The average engine power in the Dubrovnik-Neretva County is 175.68 kW, while the average engine power in the Split-Dalmatia County is 180.28 kW.
Srednja snaga motora u Dubrovačko-Neretvanskoj županiji je 175.68 kW; a u Splitsko-Dalmatinskoj županijiy srednja snaga motora je 180.28 kW.
Vessels in the Šibenik-Knin County have high power output of 180.10 kW.
Srednju snagu motora od 180.10 kW imaju plovila u Šibeniko-Kninskoj županiji.
The largest number of trawlers falls into the category of 50 and 200 kW engine power (82%), whereas only 10% of vessels have over 250 kW of engine power (Figure 8).
Najveći broj koćara spada u kategoriju snade motora od 50 and 200 kW (82%), dok je samo 10% plovila snage preko 250 kW (slika 8).
Structure of trawler engine power by counties
Struktura koćara prema snazi motora po županijama
(Figure 9)
(slika 9)
TOTAL PERMANENT
UKUPNO TRAJNO
REQUESTED DEROGATIONS
ZATRAŽENE DEROGACIJE
EXPECTED RESULTS
OČEKIVANI REZULTATI
MANAGEMENT PLAN FOR PELAGIC SPECIES EXPLOITED WITH PURSE SEINE NETS - RECOMMENDED MEASURES (scientific advice) - INTERNAL USE ONLY
PLAN UPRAVLJANJA ZA PELAGIČNE VRSTE KOJE ISKORIŠTAVAJU MREŽE PLIVARICE - PREPORUKA MJERA (znanstveni savjet)- SAMO ZA INTERNU UPOTREBU
Recommendation of Possible Measures and Their Expected Effects - Scientific Advice
Preporuka mogućih Mjera i njihovi očekivani učinci- znanstveni savjet
In order to preserve the pelagic resources of the Adriatic Sea, the plan includes provisions for not increasing fishing efforts.
Radi očuvanja pelagičkih resursa Jadranskog mora plan obuhvaća odredbe ne povećavanja ribolovnog napora.
It is recommended that the fishing efforts be maintained on a biologically sustainable level by implementing the following measures:
Zadržavanje ribolovnog napora na biološki održivoj razini preporučuje se postići:
Not increasing the number of fishing days - by introducing technical measures:
Ne povećavanjem broja ribolovnih dana- kroz uvođenje tehničkih mjera: