natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Northern Dalmatia, Central Dalmatia, and Southern Dalmatia.
Sjeverna Dalmacija, Srednja Dalmacija, Južna Dalmacija.
According to the Croatian CBS, total vineyard area in Croatia in 2004 amounts to 50.000 ha but in year 2005 there is a significant decrease in vineyard area for almost 40% due to new data collection system from CBS.
Ukupna površina pod vinogradima u Republici Hrvatskoj u 2004. godini iznosi prema podacima Državnog zavoda za statistiku 50.000 ha, no u 2005. došlo je do značajnog opadanja površina pod vinogradima za gotovo 40% zbog novog sustava prikupljanja podataka DZS-a.
The most important grape varieties in Croatia are graševina (Welsch Riesling), malvazija Istria (Istrian malvasia) and plavac mali.
Najznačajnije sorte grožđa u Hrvatskoj su graševina (Welsch Riesling), malvazija istarska i plavac mali.
These three varieties represent 48,09% of the total and the remaining 51,91% is comprised of 37 varieties with highest individual share of any variety lower than 3,5%.
Zastupljenost ove tri sorte iznosi 48,09%. Ostalih 51,91% čini 37 sorti čiji je pojedinačni udio manji od 3,5 %.
The grape production in 2004 was 236.807 tons or 1,5 million hectolitres of wine, respectively.
Proizvodnja grožđa u 2004. godini iznosila je 236.807 tona, odnosno 1,5 milijuna hektolitara vina.
Production of grape (1999 - 2004)
Proizvodnja grožđa (1999 - 2004)
Total vineyard surface area,'000
Ukupna površina vinograda, tis. ha
Vine stocks, mill.
Trsovi, mil.
Yield per wine plant, kg
Prirod po trsu, kg
Grape production, t
Proizvodnja grožđa, t
Productive
Rodni
Year 2004 - estimate by CBS
Godina 2004 - procjena DZS-a
Year 2005 - estimation by CBS according to the wine cadastar that is not finished
Godina 2005 - procjena DZS-a prema vinogradarskom katastru koji je još u izradi
Typical for Croatian viticulture are fragmented land parcels under vineyards. Most of the vineyards are owned by family farms with an average vineyard size of less than 1 ha (see also annexes and ).
Karakteristično za hrvatsko vinogradarstvo je rasparceliranost vinogradarskih površina o čemu govori činjenica kako se najveći dio vinograda nalazi se u vlasništvu obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava na više parcela, s prosječnom površinom manjom od 1 ha (vidi dodatke i ).
From 2000 - 2004 total vineyard area decreased by 15,3%, as well as grape production which increased from 2000 - 2002 and than sharply decreased by 33% compared with year 2000. The decrease in wine growing acreage in 2005 is mostly due to different data collection and it is considered to be more accurate.
Od 2000. - 2004. godine ukupna površina vinograda u Republici Hrvatskoj smanjila se za 15,3%, kao i proizvodnja grožđa koja je rasla od 2000. do 2002 godine, te se naglo smanjila u odnosu na 2000. godinu za 33%. Opadanje u površini vinograda u 2005. je u najvećoj mjeri zbog drukčijeg prikupljanja podataka koji se smatra točnijim.
It is shown that Croatia has approximately 30.000 ha covered with wine grape.
Ono govori kako Hrvatska ima oko 30.000 ha pokrivenih vinogradima.
Vineyards in ha and by ownership per county (2003)
Vinogradi u ha i po vlasništvu po županijama (2003)
CBS, Agricultural Census 2003
DZS, Popis poljoprivrede 2003
Average national yield per hectare
Prosječan nacionalni prinos po hektaru
Number of productive vine plants
Broj rodnih trsova
Yield per productive vine plant, kg
Prirod po rodnom trsu, kg
Total yield, t
Ukupni prirod, t
Total yield in kg per ha
Ukupni prirod u kg po ha
Total yield in kg per ha decreased from 2002 - 2004 by 25,8% and in the same period yield per productive wine plant decreased also by 2,5%.
Ukupni prirod u kg po ha je u opadanju od 2002. do 2004. godine za 25,8% kao i prirod po rodnom trsu za 2,5%.
Reasons of decrease in yields are huge percentage of vineyards older than 25 years and bad climate conditions in 2003 and 2004. It can also be seen that in 2005 average yield per ha has increased up to 6.304 kg/ha.
Razlog ovog smanjenja je veliki postotak vinograda koji su stariji od 25 godina, kao i loši klimatski uvjeti 2003. i 2004. godine. Vidi se kako je u 2005. prosječni prinos po ha porastao na 6.304 kg/ha.
According to Croatian Institute for Viticulture and Wine (2005) 60,7% of vineyards are more than 25 years old, 24,1% is 15-20 years old, 9,4% is 5 - 15 years old and 5,8% of vineyards is up to 5 years old.
Prema podacima Hrvatskog zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo (2005.) 60,7% vinograda je starije od 25 godina, 24,1% vinograda je starosti od 15 do 20 godina, 9,4% vinograda je starosti od 5 do 15 godina, dok je 5,8% vinograda starosti do 5 godina.
The number of wine-producing households in the sector is 154.116 (see ).
Broj gospodarstava koji se bave proizvodnjom vina u sektoru iznosi 154.116 (vidi tablicu 2-101).
Out of the total number of households in the sector owning vineyards, 148.564 (96,4%) households own vineyards with total surface area below 0,5 ha and 5.698 (3,6%) households own vineyards larger than 0,5 ha
Od ukupnog broja gospodarstava u sektoru koja imaju vinograde 148.564 (96,4%) gospodarstava ima vinograde veličine do 0.5 ha, dok 5.698 (3,6%) gospodarstava ima vinograde veće od 0.5 ha.
Number of households and legal entities with vineyards, by counties (2003)
Broj poljoprivrednih kućanstava i poslovnih subjekata s vinogradima, po županijama (2003)
Number of legal entities
Broj poslovnih subjekata
Number of households
Broj poljoprivrednih kućanstava
Structure of family farms by size, 2003
Struktura poljoprivrednih gospodarstava po veličini, 2003
According to evidence of Croatian Institute for Viticulture and Oenology, the number of producers registered in the Register of Grape, Wine and Fruit Wine Producers in 2005, who sell their wine on the market was 14.692 (see ).
Prema evidenciji Hrvatskog zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo, broj proizvođača vina upisanih u Upisnik proizvođača grožđa, vina i voćnih vina u 2005. godini koji stavljaju svoje vino na tržište iznosio je 14.692 (vidi tablicu 2-102).
From 2003 - 2005 number of registered producers of wine increased by 7,8%.
Od 2003. do 2005. godine broj proizvođača vina upisanih u Upisnik proizvođača grožđa, vina i voćnih vina, povećao se za 7,8 %.
Although the number of producers has increased, the number of productive wine plants decreased by 18,6% and the total vineyard area by 12,3% decresed in 2003 and 2004 because of 61% vineyards older than 25 years and bad climate conditions in given period (see ).
Iako se broj proizvođača koji svoje vino stavljaju na tržište povećao, broj trsova sposobnih za rod smanjio se za 18,6% kao i ukupna površina pod vinogradima za 12,3% u periodu od 2003. do 2004. godine. Razlog ovog smanjenja je postotak vinograda od 61% starijih od 25 godina, kao i loši klimatski uvjeti 2003. i 2004. godine (vidi tablicu 2-98).
Wine production industry
Proizvodnja vina
Annual wine production has been decreasing from 2002 by 28% to 1.510.000 hl in 2004. The decrease was even more substantial in 2005 when the wine production dropped by 50% to 773.000 hl, due to decrease of wine grape production.
Proizvodnja vina se od 2002. godine ubrzano smanjuje, te je u 2004. godini iznosila 1.510.000 hl, što predstavlja smanjenje od 28%. Smanjenje je bilo još veće 2005. kad je proizvodnja vina pala za 50% na 773.000 hl, zbog smanjenja proizvodnje grožđa.
Number of producers (grape, wine and fruit wine) who sell their wine on the market, by counties, 2003-2005
Broj proizvođača (grožđa, vina i voćnih vina) koji prodaju vino na tržištu, po županijama, 2003-2005
Register of Producers of Grape, Wine and Fruit Wine, Croatian Institute for Viticulture and Oenology, 2006
Upisnik proizvođača grožđa, vina i voćnih vina, Hrvatski zavod za vinogradarstvo i vinarstvo, 2006
Structure of wine producers by size (ha), 2004
Struktura proizvođača vina po veličini (ha), 2004
Wine production in ,000 hl (2000-2005)
Proizvodnja vina u tisućama hl (2000-2005)
Wine production in 000' hl
Proizvodnja vina u tisućama hl
Croatia produces 60,6% of Quality wine (top-quality wines 3,7%, quality wines 56,9%) and Table wines 39,4%.
Proizvodi se 60,6 % kvalitetnih vina (vrhunska vina 3,7 %, kvalitetna vina 56,9 %) i 39,4 % stolnih vina.
According to Wine Act (OG 96/03 see page ), wines are classified by quality categories depending on the quality of processed grapes, yield per hectare, degree to which the grapes are ripen, processed and tended, the content of natural alcohol and other constituents and the organoleptic (sensory) characteristics.
Zakonom o vinu (NN 96/03) vina se razvrstavaju u kvalitetne kategorije ovisno o kakvoći prerađenoga grožđa, prirodu po hektaru, stupnju zrelosti grožđa, prerade i njege, količini prirodnog alkohola i drugih sastojaka te organoleptičkim (senzornim) svojstvima.
By quality the still wines are classified as:
Po kakvoći mirna se vina dijele na:
table wines
stolna vina
table wines without a geographical indication,
stolno vino bez oznake zemljopisnog podrijetla,
table wines with a geographical indication,
stolno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom,
quality wines
kvalitetna vina
quality wines with a geographical indication,
kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom,
top-quality wines
vrhunska vina
top-quality wines from specified and limited wine-growing districts,
vrhunsko vino s kontroliranih i ograničenih vinorodnih područja,
top-quality wines from specified and limited specific wine-growing districts,
vrhunsko vino s kontroliranih i ograničenih specifičnih vinorodnih područja,
predicate wines with a geographical indication.
predikatna vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom.
Quality and top-quality wines are kept in wine-cellar conditions for five or more years of which at least three years in bottles, are entitled to bear the designation "archival wine".
Kvalitetna i vrhunska vina koja su u podrumskim uvjetima čuvana pet ili više godina, od toga najmanje tri godine u boci, mogu nositi oznaku »arhivsko vino«.
Wines of higher quality comprise quality and top-quality wines.
Pod vinima više kvalitete podrazumijevaju se kvalitetna i vrhunska vina.
Classification of quality wines on quality wines with a geographical indication and top quality wines with a geographical indication has been a long tradition and because of consumers protection it was not changed.
Ovakva podjela kvalitetnih vina na kvalitetna vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom i vrhunska vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom tradicija je dugi niz godina u Republici Hrvatskoj, pa se zbog zaštite potrošača nije mijenjala gore navedena podjela kako se oni ne bi dovodili u zabludu oko kvalitete vina koje kupuju.
Based on the production consumption balance, the calculated annual consumption of wine per inhabitant is 42 l (excluding stocks ).
Na temelju proizvodno potrošne bilance izračunata potrošnja vina po glavi stanovnika iznosi 42 l (bez zaliha).
According to the Croatian Institute for Viticulture and Oenology, in 2005, out of 14.692 producers only 940 producers (5,31%) sold their wine on the market.
Prema podacima Hrvatskog zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo, u 2005. godini od 14.692 proizvođača samo je 940 proizvođača (5,31%) stavilo vino u promet na tržište.
This was 86% of the total annual production in 2005.
To je bilo 86% od ukupne godišnje proizvodnje u 2005.
According to same source there were 50 big producers (see also ) with an annual production of more than 1.000 hl of wine which makes 85% of the total wine sold on the market.
Prema istom izvoru bilo je 50 velikih proizvođača (vidi ) s godišnjom proizvodnjom od više od 1.000 hl vina što čini 85% ukupnog vina prodanog na tržištu.
Distribution of big producers by size (2005)
Raspodjela velikih proizvođača po veličini (2005)
Out of 940 producers 95% (890) produce 14% of the wine sold on the market.
Od 940 proizvođača 95% (890) proizvede 14% vina koje se prodaje na tržištu.
Their annual production volume is below 1.000 hl, with an average of 105 hl per producer.
Njihova godišnji obim proizvodnje je ispod 1.000 hl, s prosjekom od 105 hl po proizvođaču.
The wine processing sector lacks of new and modern technologies to allow for wine processing under improved sanitary conditions in wineries as well as the processing of high quality wine which will help to better meet market demands and increase the market opportunities for the Croatian Wine, in particular in the view of the country's EU accession ahead.
Sektoru prerade vina nedostaje nova i moderna tehnologija koja omogućava preradu vina u poboljšanim sanitarnim uvjetima u vinarijama kao i preradu visoko kvalitetnog vina koje će pomoći zadovoljavanju zahtjeva tržišta i povećati tržišne mogućnosti za hrvatsko vino, naročito što se tiče ulaska u EU koje je ispred nas.
The producer may sell his wine directly in his production facility, through specialized wine shops, agro tourism facilities or hotels and restaurants.
Proizvođač može svoje vino izravno prodavati u sklopu vlastitog proizvodnoga objekta, u specijaliziranim prodavaonicama vina, kroz seoski turizam ili u ugostiteljske objekte.
This particularly applies to smaller producers, smaller companies and agricultural cooperatives or family households.
Ovo se posebno odnosi na manje proizvođače i manje tvrtke i poljoprivredne zadruge ili pak na obiteljska domaćinstva.
Large wine-making companies distribute their products mainly through large national and/or multinational retail chains and hotels and restaurants.
Velike vinarske tvrtke svoje proizvode distribuiraju uglavnom u velike hrvatske ili multinacionalne lance maloprodaje kao i u ugostiteljske objekte.
Wine trade is organised in such a way that wine reaches consumers by direct or indirect sales through one or more intermediaries.
Trgovina vinom organizirana je na način da se vina upućuju potrošačima izravnom ili neizravnom prodajom putem jednog ili više posrednika.
Indirect sale involves an intermediary between the producer and the consumer.
Indirektna prodaja uključuje posrednika između proizvođača i potrošača.
Direct sale excludes intermediaries and can be carried out in many different ways:
Direktna prodaja je prodaja bez posrednika i ona se može obaviti na više načina:
by phone, mail, on line, «door-to-door», exhibitions and fairs, sale from the winery and specialised own wine shops.
putem telefona, pošte, on line, «od vrata do vrata», putem izložbi i prodajnih sajmova, prodaje iz proizvodnoga objekta, te vlastite specijalizirane prodavaonice vina.
According to surveys (dr. Z. Benašić: Wine Marketing, 2004) small shops sell approximately 50% of all wine, national supermarkets 33% and international supermarkets 10%.
Prema nekim istraživanjima (dr.sc. Z. Benašić; Marketing vina, 2004.) male trgovine prodaju približno 50 % vina, velike trgovine (domaće) 33 %, a velike strane trgovačke kuće 10 %.
There is no state monopoly on wine trade in Croatia.
U Republici Hrvatskoj nema državnog monopola na trgovinu vinom.
In order to improve the production and marketing of wines, it is necessary to stimulate setting up of farmers' associations and manufacturing and sectoral organisations, respectively.
U svrhu poboljšanja proizvodnje i prodaje vina potrebno je potaknuti udruživanje poljoprivrednika u Udruge odnosno proizvođačke i sektorske organizacije.
In Croatia, the field of manufacturing and sectoral organisations has not been regulated by law.
U Republici Hrvatskoj nisu zakonom definirane proizvođačke i sektorske organizacije.
A majority of producers do not participate in such trade associations.
Većina je proizvođača izvan ovog oblika poslovnog organiziranja.
There are two larger associations in Croatia, namely «Croatia vino» in the continental Croatia and «Vinum Croaticum» in Hrvatsko Primorje.
Postoje dvije veće Udruge u RH i to u Udruga «Croatia vino» u kontinentalnoj Hrvatskoj i Udruga «Vinum Croaticum» u Hrvatskom primorju.
Imports of wine in terms of volume and value in the period beginning in 2000 up to 2005 were quickly growing, so in 2004 the value of wine imports for the first time surpassed the value of wine exports.
Uvoz vina i količinski i vrijednosno u razdoblju od 2000. do 2005. godine ubrzano raste tako da je u 2004. godini vrijednost uvoza vina po prvi puta premašila vrijednost izvoza vina.
According to the CBS, total wine imports in 2004 reached 13.592 tons worth 15,2 million USD, which represents year-on-year increase in volume of 46,6% and increase in value of 40,6%.
Prema podacima Državnog zavoda za statistiku ukupni uvoz vina u 2004. godini iznosio je 13,592 t u vrijednosti od 15,2 mil. USD što u odnosu na prethodnu godinu predstavlja količinsko povećanje od 46,6 % i vrijednosno povećanje od 40,6 %.
The value of wine exports from 2000 to 2005 has continuously grown, whereas the volume of exports has been shrinking since 2002. In 2004, total wine exports reached 5.515 t (12,6 million USD) which in comparison to 2003 represents a decrease of 39,8% in terms of volume and an increase of 4,9% in terms of value (see ).
Vrijednost izvoza vina u razdoblju od 2000. do 2005. godine stalno se povećava dok se količinski smanjuje od 2002. godine. U 2004. godini ukupni izvoz vina iznosio je 5,515 t u vrijednosti od 12,6 mil. USD što u odnosu na 2003. godinu predstavlja količinsko smanjenje od 39.8 % i vrijednosno povećanje od 4,9 % (vidi tablicu 2-105).
Wine import in the last five years has been rapidly increasing because of the very low prices of imported wine compared with domestic wines of the same quality (see ).
Uvoz vina se u zadnjih pet godina naglo povećava ujedno i zbog vrlo niskih cijena uvoznog vina u odnosu na domaća vina iste kvalitete (vidi tablicu 2-104).
Croatian wines have high market prices because of high production costs and outdated production technology.
Hrvatska vina imaju vrlo visoku cijenu na tržištu zbog visokih troškova proizvodnje, kao i zastarjele tehnologije proizvodnje.
Import of grape and wine
Uvoz grožđa i vina
IMPORTS
UVOZ
CT 2204 Wine from fresh grapes
CT 2204 Vino od svježeg grožđa
CT 2205 Vermouth and other wines from fresh grapes
CT 2205 Vermut i ostala vina od svježeg grožđa
Tons
Tona
Export of grape and wine
Izvoz grožđa i vina
EXPORTS
IZVOZ
Authorized laboratories which carry out physical-chemical analysis of must, wine, other products from grapes and wine, fruit wines and other products based on fruit wines in Croatia are:
Ovlašteni laboratoriji za obavljanje poslova fizikalno - kemijske analize mošta, vina, drugih proizvoda od grožđa i vina, te voćnih vina i drugih proizvoda na bazi voćnih vina u Republici Hrvatskoj su:
the Croatian Institute for Viticulture and Oenology - Test Laboratory - Zagreb
Hrvatski zavod za vinogradarstvo i vinarstvo - Ispitni laboratorij - Zagreb
the Institute for Adriatic Crops and Karst Reclamation - Oenology Laboratory - Split
Institut za jadranske kulture i melioraciju krša - Enološki laboratorij - Split
the Veterinarska stanica d.o.o. - Čakovec
Veterinarska stanica d.o.o. - Čakovec
the Institute for Agriculture and Tourism, Wine laboratory - Poreč.
Institut za poljoprivredu i turizam - Vinarski laboratorij - Poreč.
The laboratories are authorized pursuant to the Wine Act (OG 96/03 see page ) and the Ordinance on Conditions for Analysis of Must, Wine, Other Products from Grapes and Wine and Fruit Wines and Other Products Based on Fruit Wines (OG 102/04).
Laboratoriji su ovlašteni temeljem Zakona o vinu (NN, 96/03 vidi str. 309) i Pravilnika o uvjetima analize mošta, vina, drugih proizvoda od grožđa i vina, te voćnih vina i drugih proizvoda na bazi voćnih vina (NN, 102/04).
The Wine Act and its implementing regulations are partly aligned with EU regulations.
Zakon o vinu i provedbeni propisi koji proizlaze iz njega djelomično su usklađeni s EU propisima.
The Wine Act does not prescribe the compulsory implementation of the HACCP to wineries. At the moment, there are no official data available on the number of wineries with which already implement the HACCP system.
Zakonom o vinu nije propisano obvezno uvođenje HACCP-a u vinarije, te ne postoje službeni podaci o broju vinarija koje imaju uveden HACCP sustav.
Products for export must have a certificates issued by the Croatian Institute for Viticulture and Grape.
Proizvodi koji se izvoze moraju imati svjedodžbu (certifikat) o kakvoći izdanu od Hrvatskog zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo.
Grapes, crushed grapes, wine and other products from grapes and wine which do not comply with EU regulations concerning viticulture and wine production, as well as the Wine Act and regulations adopted on the basis thereof cannot be exported, imported or put into circulation.
Grožđe, masulj, vino i drugi proizvodi od grožđa i vina koji ne udovoljavaju propisima Europske unije iz područja vinogradarstva i vinarstva, kao ni Zakonu o vinu i propisima donesenim na temelju njega ne mogu se izvoziti, uvoziti, niti stavljati u promet.
Imported grapes, crushed grapes, wine and other products from grapes and wine must comply with requirements set out in the Wine Act and regulations adopted on the basis thereof.
Uvezeno grožđe, masulj, vino i drugi proizvodi od grožđa i vina moraju udovoljavati uvjetima propisanim Zakonom o vinu i propisima donesenim na temelju njega.
Such products must have a quality certificate issued by a competent institution in the producing (exporting) country, and if such products do not originate from EU Member States, they must have additional quality certificate issued by the Institute.
Proizvodi moraju pri uvozu imati svjedodžbu (certifikat) o kakvoći, izdanu od nadležne institucije zemlje proizvođača (izvoznice), a ako ne potječu iz zemalja koje su članice Europske unije, moraju imati i svjedodžbu o kakvoći izdanu od Zavoda.
Import and control of wines originating from EU Member States is carried out in accordance with the Additional Protocol on wine adjusting the trade aspects of the Stabilisation and Association Agreement between Croatia and the European Union.
Uvoz i kontrola vina iz zemalja članica Europske unije obavlja se u skladu s Dodatnim protokolom kojim se usklađuju trgovinski aspekti Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i Privremenog sporazuma između Republike Hrvatske i Europske Unije.
An overview of state aid schemes for wine and viticulture sub sector is given in Chapter 2.1.
Pregled državnih potpora za podsektor vino i vinogradarstvo dan je u Poglavlju 2.1.
Olives sub sector
Podsektor maslinarstvo
Different from other Mediterranean countries, in Croatia olive growing was deteriorating during the last century, especially before the Second World War and in the following years.
Za razliku od ostalih zemalja Sredozemlja, naše je maslinarstvo stalno nazadovalo, posebice uoči drugog svjetskog rata i u poratnom razdoblju.
During socialism the whole agriculture stagnated, especially family farming, which led to devastation of the olives trees.
U vrijeme socijalizma poljoprivreda je ukupno stagnirala, posebno seljačka, pa su tako i masline bile sve zapuštenije i propadale su.
In that time more than 300.000 olive trees were ruined over a year.
Godišnje je propadalo i više od 300.000 stabala.
A large number of olive trees were destroyed during the construction of tourist facilities, and many of them burnt in frequent fires.
Veliki broj maslina uništen je prilikom izgradnje turističkih objekata, a mnogo ih je propalo i u učestalim požarima.
In the course of 50 years, the areas under olive trees were cut in half.
Tako su tijekom pedesetak godina površine gotovo prepolovljene.
During the Croatian war in the early 1990's many olive trees businesses ceased to exists. Besides, the price of the olive oil on the international market remained high, notwithstanding the large production, and due to raised consumer awareness in Western Europe, USA and Japan olive oil market is constantly growing, as for its nutrition values and positive health impact.
Brojni gospodarski subjekti u maslinarstvu su propali tijekom domovinskog rata u ranim 1990 g. Osim toga, i cijena maslinova ulja na svjetskom tržištu ostala je dosta visoka unatoč velikoj svjetskoj proizvodnji, a zahvaljujući osvješćivanju potrošača Zapadne Europe, SAD-a i Japana razvija se tržište maslinova ulja, prvenstveno zbog njegove nutricionističke vrijednosti i pozitivnog zdravstvenog učinka na zdravlje čovjeka.