natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The BLS confirms these results as it points to the tightening of lending standards for housing loans granted during most of the observed period (Figure 11).
Anketa o kreditnoj aktivnosti banaka potvrđuje takve rezultate jer upućuje na pooštravanje standarda odobravanja stambenih kredita tijekom duljeg dijela promatranog razdoblja (Slika 11.).
In the same time, for consumer and other loans banks reported almost a continuous easing of lending standards.
Istodobno su za potrošačke i ostale kredite banke prijavile gotovo kontinuirano ublažavanje standarda.
The negative perspective of the real estate market for home
Negativni izgledi na tržištu nekretnina kod stambenih kre
loans and the credit capacity of the clients for consumer loans (again, it can be linked to the negative effect of value adjustments on credit supply indicated by the model) also emphasise restrictions to loan supply, especially during the first part of the survey sample.
dita i kreditna sposobnost klijenata kod potrošačkih kredita (to se, opet, može povezati s negativnim učinkom prilagodba vrijed nosti na ponudu kredita koja proizlazi iz modela) također naglašavaju ograničenja u ponudi kredita, posebice u prvom dijelu promatranog razdoblja.
By contrast, banking competition, funding costs and balance sheet restrictions are the main factors that contribute to the easing of lending standards for household loans, which is information that supplements the findings from the model estimation.
Za usporedbu, konkurencija među bankama, troškovi financiranja i bilančna ograničenja glavni su čimbenici koji pridonose ublažavanju standarda odobravanja stambenih kredita, a ta saznanja ujedno nadopunjavaju rezultate procijenjenog modela.
For funding costs, this is noticeable from 2014 onwards, which partially suggests the way in which monetary policy efforts are transmitted to the lowering of domestic interest rates.
U slučaju troškova financiranja takav je trend prisutan od 2014. nadalje i djelomično pokazuje kako se djelovanje monetarne politike prenijelo na smanjenje domaćih kamatnih stopa.
Household demand for loans from 2012 to the end of 2014
Potražnja stanovništva za kreditima u razdoblju od 2012.
mostly decreased according to the BLS as well, particularly for housing loans, but also for consumer loans, with periodic oscillations (Figure 12).
do kraja 2014. uglavnom se smanjila i prema anketi o kreditnoj aktivnosti banaka, posebno potražnja za stambenim, ali i potrošačkim kreditima, uz povremene oscilacije (Slika 12.).
In general, it has been unfavourably affected by decreased consumer confidence, household consumption, the perspectives of the real estate market and housing savings.
Općenito, na potražnju stanovništva za kreditima nepovoljno se odrazilo smanjenje potrošačkog pouzdanja i potrošnje stanovništva te slabljenje izgleda na tržištu nekretnina i stambene štednje.
Most of the factors changed during 2014, and started to positively affect credit demand.
Većina se čimbenika promijenila tijekom 2014. godine i počela pozitivno utjecati na potražnju za kreditima.
Altogether, the survey results broadly confirm the model re
Može se ustanoviti da rezultati ankete uglavnom potvrđu
sults, implying that without economic recovery it is difficult to expect recovery in credit demand, and that a more pronounced drag on credit growth seems to be coming from subdued demand.
ju rezultate modela i upozoravaju na to da je bez gospodarskog oporavka teško očekivati oporavak kreditne potražnje te da smanjena potražnja više utječe na usporavanje kreditnog rasta.
These considerations are in line with findings based on the BLS from Pintarić (2016), who has shown that credit demand has affected loan growth more than credit standards, especially for corporate loans.
Takvi su zaključci u skladu s rezultatima istraživanja koje je proveo Pintarić (2016.) na temelju ankete o kreditnoj aktivnosti banaka, a u kojem je dokazano da potražnja za kreditima utječe na rast kredita više nego standardi odobravanja kredita, pogotovo kad je riječ o kreditima poduzećima.
Figure 12 Factors affecting demand for loans to households
Čimbenici koji utječu na potražnju stanovništva za kreditima
Loans from other banks
Krediti drugih banaka
Housing market prospects
Perspektiva na tržištu nekretnina
Demand for loans for house purchase - rhs
Potražnja za stambenim kreditima - desno
Households savings
Štednja stanovništva
Securities purchases
Pouzdanje potrošača Kupnja vrijednosnih papira
Consumer confidence
Potrošnja trajnih potrošnih dobara
Spending on durable consumer goods Demand for consumer credit and other lending - rhs
Potražnja za potrošačkim i ostalim kreditima - desno
CONCLUSION
ZAKLJUČAK
From the policymaker's perspective, an understanding of
Iz perspektive kreatora politike razumijevanje odrednica i
the determinants and evolution of credit supply and demand is crucial for the analysis of the capacity of monetary policy measures to influence credit activity.
razvoja kreditne ponude i potražnje ključno je za analizu mogućnosti mjera monetarne politike da utječu na kreditnu aktivnost.
Although the interrelations of various factors affecting credit demand and credit supply are very complex, it seems that the postponed recovery and weak growth prospect are the most significant factors influencing credit developments in Croatia.
Iako je međusobna povezanost različitih čimbenika koji utječu na kreditnu ponudu i potražnju vrlo složena, čini se da su odgođeni oporavak i slabi izgledi rasta najznačajniji čimbenici koji utječu na kreditna kretanja u Hrvatskoj.
This observation comes from an assessment of the disequilibrium model of credit supply and demand and is cross checked against banks' views on credit market conditions (from the BLS survey).
To opažanje proizlazi iz procjene modela neravnoteže kreditne ponude i potražnje i uspoređeno je sa stavovima banaka o uvjetima na tržištu kredita (iz ankete o kreditnoj aktivnosti banaka).
Main determinants of corporate and household credit
Glavne odrednice potražnje poduzeća i stanovništva za kre
In the recent period the demand for corporate loans was subdued and is not healthy (i.e., corporates sought loans for the refinancing of old debts, but not for investment), while lending conditions were tightened, despite the surplus supply of credit.
Krajem promatranog razdoblja potražnja poduzeća za kreditima bila je prigušena i nezdrava (odnosno poduzeća su tražila kredite za refinanciranje starih dugova, a ne za investicije), dok su standardi odobravanja kredita bili pooštreni unatoč višku ponude kredita.
In the case of households, there were problems both on the supply and the demand side, which resulted in the long-lasting deleveraging of this sector.
Kod stanovništva su postojali problemi i na strani ponude i na strani potražnje, što je rezultiralo dugotrajnim razduživanjem sektora.
Such developments altogether weaken the scope of monetary policy measures that have been aimed at stimulating credit recovery and shows that monetary stimulus by itself probably might not be sufficient for a stronger credit recovery.
Spomenuta kretanja u cjelini smanjila su doseg mjera monetarne politike usmjerenih na poticanje kreditnog oporavka i pokazala da monetarni poticaj sam po sebi nije dovoljan za snažniji oporavak kreditne aktivnosti.
APPENDIx: DATA DESCRIPTION AND STATISTICAL INFORMATION
DODATAK: OPIS PODATAKA I STATISTIČKE INFORMACIJE
Model for the market of corporate loans
Model za tržište kredita poduzećima
Source
Izvor
Dependent variable: Loans to corporate sector Real total placements to non-financial corporations, adjusted for one-off effects and exchange rate developments (log).
Zavisna varijabla: Krediti sektoru poduzeća Realni ukupni plasmani nefinancijskim poduzećima prilagođeni za jednokratne učinke i tečajna kretanja (log)
Gross domestic product (log).
Bruto domaći proizvod (log)
CBS
DZS
Difference between actual output (GDP) and potential GDP estimated by the Hodrick-Prescott filter.
Razlika između stvarnog outputa (BDP) i potencijalnog BDP-a procijenjena uz pomoć Hodrick-Prescottova filtra
Profitability of corporate assets
Profitabilnost imovine poduzeća
Return on assets of corporate sector.
Povrat na imovinu sektora poduzeća
SUPPLY FUNCTION Explanatory variables: Lending interest rate
FUNKCIJA PONUDE Objašnjavajuće varijable: Aktivna kamatna stopa
Credit institutions' interest rates on long-term (over 1 year) loans to non-financial corporations indexed to foreign currency (new business).
Kamatne stope kreditnih institucija na dugoročne kredite (s dospijećem duljim od jedne godine) nefinancijskim poduzećima s valutnom klauzulom (novi poslovi)
Credit instituitions' total foreign liabilities and time and saving deposits in domestic and foreign currency (log).
Zbroj inozemnih pasiva kreditnih institucija, oročenih depozita i štednje u domaćoj i stranoj valuti (log)
Monetary policy indicator
Pokazatelj monetarne politike
Share of banks' assets required by central bank's regulation (claims on central bank and banks' foreign assets maintained due to minimum fx liquidity requirements), adjusted for
Udio imovine banaka koji su dužne izdvajati ili održavati u skladu s regulatornim zahtjevima (potraživanja banaka od središnje banke i inozemna imovina banaka koja se održava zbog minimalno potrebnih deviznih potraživanja), prilagođen za viškove likvidnosti (log)
excess liquidity (log).
HNB
CNB
Neprihodonosni krediti poduzećima
Non-performing corporate loans Share of non-performing loans of corporate sector in total loans to corporate sector (log).
Udio neprihodonosnih kredita sektora poduzeća u ukupnim kreditima sektoru poduzeća (log)
EMBI spread for Croatia
Razlika prinosa na osnovi indeksa EMBI za Hrvatsku
Model for the market of household loans
Model za tržište kredita stanovništvu
Description
Izvor
Real total placements to household sector, adjusted for one-off effects and exchange rate developments (log).
Realni ukupni plasmani sektoru stanovništva prilagođeni za jednokratne učinke i tečajna kretanja (log)
Credit institutions' interest rates on long-term (over 1 year) loans to households indexed to foreign currency (new business).
Kamatne stope kreditnih institucija na dugoročne kredite (s dospijećem duljim od jedne godine) stanovništvu s valutnom klauzulom (novi poslovi)
Consumer confidence index (log).
Indeks pouzdanja potrošača (log)
Ipsos Puls
Ipsos
The hedonic real estate price index that takes into account qualitative characteristics of the real estate (log).
Hedonistički indeks cijena nekretnina koji uzima u obzir kvalitativna obilježja nekretnine (log).
Details on the calculation of HREPI are available in Kunovac, D. et al., 2008, Use of the Hedonic Method to Calculate an Index of Real Estate Prices in Croatia, CNB Working Paper W-19, December.
Detalji o izračunu HICN-a nalaze se u Kunovac, D. i dr., 2008., Primjena hedonističke metode za izračunavanje indeksa cijena nekretnina u Hrvatskoj, Istraživanja Hrvatske narodne banke I-20, lipanj
Loans to corporate sector, HRK million
Krediti sektoru poduzeća, mil. kuna
Loans to households, HRK million
Krediti stanovništvu, mil. kuna
GDP_ quarterly, HRK million
BDP_ tromjesečno, mil. kuna
Credit potential, HRK million
Kreditni potencijal, mil. kuna
Non-performing corporate loans, HRK million**
Neprihodonosni krediti poduzećima, mil. kuna**
Mean
Srednja vrijednost
**Data in brackets refer to NPL ratio between NPL stock and total loans data used in model.
** Podaci u zagradama odnose se na udio neprihodonosnih kredita u ukupnom broju kredita u modelu.
Business confidence, index
Indeks poslovnog optimizma
Return on banks' assets, %
Povrat na imovinu banaka, %
EMBI spread for Croatia, basis points
Razlika prinosa na osnovi indeksa EMBI za Hrvatsku, bazni bodovi
Number of obs
Broj opažanja
Lending interest rate, corporates, %
Aktivna kamatna stopa, poduzeća, %
Consumer confidence, index
Indeks pouzdanja potrošača
Wage bill, HRK billion Hedonic real estate price index
Masa plaća, mlrd. kuna Hedonistički indeks cijena nekretnina
Lending interest rate, households, %
Aktivna kamatna stopa, stanovništvo, %
Allain, L., and N.
8. Literatura
Geng, B.
Evidence from
Vandenbussche, and L.
13, srpanj 2014.
Ghosh (1999): East Asia in the Aftermath: Was There a Crunch?, IMF Working Paper WP/99/38.
E. (1980.): Single-Market Disequilibrium Models: Estimation and Testing, Econometric Research Program, Research Memorandum No. 264, Princeton, New Yersey, svibanj
Ghosh, S. (2009): In Focus: Credit crunch or weak demand for credit, EU10 Regular Economic Report, October, pp. 37-44.
Ikhide, S. (2003): Was There a Credit Crunch in Namibia Between 1996-2000?, Journal of Applied Economics, Universidad del CEMA, vol. 6, str.
E., and J.
E. i Ramsey, J.
Date
Do sada objavljena Istraživanja
Title
Broj
Author(s)
Datum Naslov
Velimir Šonje and Boris Vujčić
Michael Faulend i Vedran Šošić
Is Unofficial Economy a Source of Corruption?
Visoka razina cijena u Hrvatskoj - neki uzroci i posljedice
W-3 September 2000
svibanj 2000.
Republic and Croatia
Velimir Šonje i Boris Vujčić
Velimir Šonje and Igeta Vrbanc
I-5
W-4 September 2000
lipanj 2000.
Velimir Šonje
I-6
Ante Babić
Velimir Šonje
General Equilibrium Analysis of Croatia's Accession to the World Trade Organization
OLS model fizičkih pokazatelja inozemnoga turističkog prometa na hrvatskom tržištu
Harrison
prosinac 2000.
W-7 February 2002
Je li Srednja Europa optimalno valutno područje?
W-8 July 2002
I-10 rujan 2001.
Tihomir Stučka
Harrison
W-9 November 2002
I-11 travanj 2002.
Privatization, Foreign Bank Entry and Bank Efficiency in Croatia: A FourierFlexible Function Stochastic Cost Frontier Analysis
Usporedba dvaju ekonometrijskih modela (OLS i SUR) za prognoziranje dolazaka turista u Hrvatsku
Evan Kraft, Richard Hofler and James Payne
Tihomir Stučka
W-10 December 2002
I-12 veljača 2003.
Foreign Banks in Croatia: Another Look
Strane banke u Hrvatskoj: iz druge perspektive
W-11 October 2003
I-13 veljača 2004.
The Impact of Exchange Rate Changes on the Trade Balance in Croatia
Valutna kriza: teorija i praksa s primjenom na Hrvatsku
Tihomir Stučka
Ivo Krznar
W-12 August 2004
I-14 lipanj 2004.
Currency Crisis: Theory and Practice with Application to Croatia
Privatizacija, ulazak stranih banaka i efikasnost banaka u Hrvatskoj: analiza stohastičke granice fleksibilne Fourierove funkcije troška
Ivo Krznar
Evan Kraft, Richard Hofler i James Payne
W-13 June 2005
I-15 rujan 2004.
Price Level Convergence: Croatia, Transition Countries and the EU
Konvergencija razina cijena: Hrvatska, tranzicijske zemlje i EU
W-14 March 2006
I-16 rujan 2004.
How Competitive Is Croatia's Banking System?
Novi kompozitni indikatori za hrvatsko gospodarstvo: prilog razvoju domaćeg sustava cikličkih indikatora
Evan Kraft
Saša Cerovac
W-15 November 2006
I-17 siječanj 2006.
Microstructure of Foreign Exchange Market in Croatia
Anketa pouzdanja potrošača u Hrvatskoj
Tomislav Galac, Ante Burić, Ivan Huljak
Maja Bukovšak
W-16 December 2006
I-18 listopad 2006.
Short-Term Forecasting of Inflation in Croatia with Seasonal ARIMA Processes Andreja Pufnik and Davor Kunovac
Kratkoročno prognoziranje inflacije u Hrvatskoj korištenjem sezonskih ARIMA procesa
W-17 February 2008
Andreja Pufnik i Davor Kunovac
Modelling of Currency outside Banks in Croatia
I-19 svibanj 2007.
W-18 June 2008
I-20 lipanj 2008.
International Business Cycles with Frictions in Goods and Factors Markets Ivo Krznar
Primjena hedonističke metode za izračunavanje indeksa cijena nekretnina u Hrvatskoj
W-19 December 2008
Davor Kunovac, Enes Đozović, Gorana Lukinić, Andreja Pufnik
Davor Kunovac, Enes Đozović, Gorana Lukinić, Andreja Pufnik
Maroje Lang, Davor Kunovac, Silvio Basač, željka Štaudinger
W-20 May 2009
I-22 listopad 2008.
W-21 October 2009
I-23 siječanj 2009.
Optimal International Reserves of the CNB with Endogenous Probability of Crisis
Rizik bankovne zaraze u Hrvatskoj
Ana Maria Čeh and Ivo Krznar
Marko Krznar
W-22 December 2009
I-24 kolovoz 2009.
The Impact of the Financial Crisis and Policy Responses in Croatia
Optimalne međunarodne pričuve HNB-a s endogenom vjerojatnošću krize
Nikola Bokan, Lovorka Grgurić, Ivo Krznar, Maroje Lang
Ana Maria Čeh i Ivo Krznar
W-23 April 2010
I-25 veljača 2010.
Habit Persistence and International Comovements
Utjecaj financijske krize i reakcija monetarne politike u Hrvatskoj
Alexandre Dmitriev and Ivo Krznar
Nikola Bokan, Lovorka Grgurić, Ivo Krznar, Maroje Lang
Capital Inflows and Efficiency of Sterilisation - Estimation of Sterilisation and Offset Coefficients
Priljev kapitala i učinkovitost sterilizacije - ocjena koeficijenta sterilizacije i ofset koeficijenta
Igor Ljubaj, Ana Martinis and Marko Mrkalj
Igor Ljubaj, Ana Martinis, Marko Mrkalj
W-25 April 2010
I-27 travanj 2010.
Income and Price Elasticities of Croatian Trade - A Panel Data Approach
Postojanost navika i međunarodne korelacije
Vida Bobić
Alexandre Dmitriev i Ivo Krznar
W-26 December 2010
I-28 studeni 2010.
Impact of External Shocks on Domestic Inflation and GDP
Utjecaj vanjskih šokova na domaću inflaciju i BDP
Ivo Krznar and Davor Kunovac
Ivo Krznar i Davor Kunovac
W-27 December 2010
I-29 prosinac 2010.
W-28 January 2011
I-30 siječanj 2011.
A Credit Market Disequilibrium Model And Periods of Credit Crunch
Model neravnoteže na tržištu kredita i razdoblje kreditnog loma
Ana Maria Čeh, Mirna Dumičić and Ivo Krznar
Ana Maria Čeh, Mirna Dumičić, Ivo Krznar
Identifying Recession and Expansion Periods in Croatia
Analiza kretanja domaće stope inflacije i Phillipsova krivulja
W-30 November 2011
I-32 svibanj 2011.
Estimating Credit Migration Matrices with Aggregate Data - Bayesian Approach
Identifikacija razdoblja recesija i ekspanzija u Hrvatskoj
Davor Kunovac
Ivo Krznar
W-31 November 2011
I-33 listopad 2011.
W-32 January 2012
I-34 studeni 2011.
Are Some Banks More Lenient in the Implementation of Placement Classification Rules?
Središnja banka kao krizni menadžer u Hrvatskoj - analiza hipotetičnih scenarija
Tomislav Ridzak
Tomislav Galac
W-34 April 2012
I-36 ožujak 2012.
Estimating the Impact of Monetary Policy on Household and Corporate Loans: a FAVEC Approach
Jesu li neke banke blaže od drugih u primjeni pravila klasifikacije plasmana
Igor Ljubaj
Tomislav Ridzak
Guidelines to authors
Upute autorima
In its periodical publications Working Papers, Surveys and Technical Papers, the Croatian National Bank publishes scientific and scholarly papers of the Bank's employees and other associate contributors.
Hrvatska narodna banka objavljuje u svojim povremenim publikacijama Istraživanja, Pregledi i Tehničke bilješke znanstvene i stručne radove zaposlenika Banke i vanjskih suradnika.
After the submission, the manuscripts shall be subject to peer review and classification by the Manuscript Review and Classification Committee.
Prispjeli radovi podliježu postupku recenzije i klasifikacije koji provodi Komisija za klasifikaciju i vrednovanje radova.
The authors shall be informed of the acceptance or rejection of their manuscript for publication within two months following the manuscript submission.
Autori se u roku od najviše dva mjeseca od primitka njihova rada obavještavaju o odluci o prihvaćanju ili odbijanju članka za objavljivanje.
Manuscripts are submitted and published in Croatian and/ or English language.
Radovi se primaju i objavljuju na hrvatskom i/ili na engleskom jeziku.
Manuscripts submitted for publication should meet the following requirements:
Radovi predloženi za objavljivanje moraju ispunjavati sljedeće uvjete.
Manuscripts should be submitted via e-mail or optical storage media (CD, DVD), accompanied by one printed paper copy. The acceptable text format is Word.
Tekstovi moraju biti dostavljeni elektroničkom poštom ili optičkim medijima (CD, DVD), a mediju treba priložiti i ispis na papiru.
Additional information, such as acknowledgments, should be incorporate in the text at the end of the introductory section.
Dodatne informacije, primjerice zahvale i priznanja, poželjno je uključiti u tekst na kraju uvodnog dijela.
The second page should contain the abstract and the key words.
Na drugoj stranici svaki rad mora sadržavati sažetak i ključne riječi.
The abstract is required to be explicit, descriptive, written in third person, consisting of not more than 250 words (maximum 1500 characters).
Sažetak mora biti jasan, deskriptivan, pisan u trećem licu i ne dulji od 250 riječi (najviše 1500 znakova).
The abstract should be followed by maximum 5 key words.
Ispod sažetka treba navesti do 5 ključnih pojmova.
A single line spacing and A4 paper size should be used.
Tekst treba biti otipkan s proredom, na stranici formata A4.
The text must not be formatted, apart from applying bold and italic script to certain parts of the text.
Tekst se ne smije oblikovati, dopušteno je samo podebljavanje (bold) i kurziviranje (italic) dijelova teksta.
Titles must be numerated and separated from the text by double-line spacing, without formatting.
Naslove je potrebno numerirati i odvojiti dvostrukim proredom od teksta, ali bez formatiranja.
When the tables, figures and charts are subsequently submitted, it is necessary to mark the places in the text where they should be inserted.
Ako se posebno dostavljaju (tablice, slike i grafikoni), potrebno je označiti mjesta u tekstu gdje dolaze.
They should be numbered in the same sequence as in the text and should be referred to in accordance with that numeration.
Numeracija mora biti u skladu s njihovim slijedom u tekstu te se na njih treba referirati prema numeraciji.
If the tables and charts were previously inserted in the text from other programs, these databases in the Excel format should also be submitted (charts must contain the corresponding data series).
Ako su već umetnuti u tekst iz nekih drugih programa, onda je potrebno dostaviti i te datoteke u formatu Excel (grafikoni moraju imati pripadajuće serije podataka).
The scanned illustration must have 300 dpi resolution for grey scale and full colour illustration, and 600 dpi for lineart (line drawings, diagrams, charts).
Skenirane ilustracije trebaju biti rezolucije 300 dpi za sivu skalu ili ilustraciju u punoj boji i 600 dpi za lineart (nacrti, dijagrami, sheme).
Formulae must be legible.
Formule moraju biti napisane čitljivo.
The symbols' meaning must be given following the equation where they are used for the first time.
Značenja simbola moraju se objasniti odmah nakon jednadžbe u kojoj se prvi put upotrebljavaju.
The equations in the text referred to by the author should be marked by a serial number in brackets closer to the right margin.
Jednadžbe na koje se autor poziva u tekstu potrebno je obilježiti serijskim brojevima u zagradi uz desnu marginu.
They should be brief and written in a smaller font than the rest of the text.
Trebaju biti što kraće i pisane slovima manjima od slova kojima je pisan tekst.
References cited in the text are listed at the last page of the
Popis literature dolazi na kraju rada, a u njega ulaze djela navedena u tekstu.
Date
Datum Naslov
Title
Autor(i)
Author(s)
I-37 veljača 2012.
Nikola Bokan and Rafael Ravnik
Nikola Bokan i Rafael Ravnik
W-36 March 2013
I-39 listopad 2012.
Pricing behaviour of Croatian Companies: results of a Firm survey and a Comparison with the eurozone
Način na koji poduzeća u Hrvatskoj određuju i mijenjaju cijene svojih proizvoda: rezultati ankete poduzeća i usporedba s eurozonom
Andreja Pufnik and Davor Kunovac
Andreja Pufnik i Davor Kunovac
Financial Conditions and Economic Activity
Financijski uvjeti i gospodarska aktivnost
Mirna Dumičić and Ivo Krznar
Mirna Dumičić i Ivo Krznar
W-38 August 2013
I-41 travanj 2013.
The borrowing costs of selected countries of the European Union - the role of the spillover of external shocks
Trošak zaduživanja odabranih zemalja Europske unije i Hrvatske - uloga prelijevanja vanjskih šokova
W-39 September 2014
I-42 lipanj 2014.
Nowcasting GDP Using Available Monthly Indicators
Brza procjena BDP-a upotrebom dostupnih mjesečnih indikatora
Davor Kunovac and Borna Špalat
Davor Kunovac, Borna Špalat
W-41 December 2014
I-44 srpanj 2014.
Financial Stress Indicators for Small, Open, Highly Euroised Countries - the Case of Croatia
Kratkoročne prognoze BDP-a u uvjetima strukturnih promjena
Mirna Dumičić
Rafael Ravnik
W-42 September 2015
I-45 srpanj 2015.