natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ImplementationoftheHabitatsDirective toprotecthabitatsandspecieslistedinAnnexIandII)
Marraskuussa 2003 yli 80 prosen ia unionin luontodirektiivissä luetelluista elinympäristöistä ja lajeista oli kate u rii ävästi (21) jäsenvaltioiden ehdo amilla alueilla.
Italy s e an proposed by the Member States. Generally progress is now good: the Netherlands, for example, has reached 100 % sufficiency.
Edistyminen on ollut nyt yleisesti hyvää: esimerkiksi Alankomaat on saavu anut 100 prosentin ka avuuden.
Germany reached only 27 % sufficiency by November 2003, but dra� proposals have since been received which, if officially confirmed, are expected to double the number of sites and increase the sufficiency level.
Saksassa ka avuus oli vain 27 prosen ia marraskuussa 2003, mu a sen jälkeen on saatu ehdotusluonnoksia, joilla suojelualueiden määrä odotusten mukaan kaksinkertaistuu ja ka avuus lisääntyy, mikäli ehdotukset hyväksytään virallisesti.
The indicator charts progress in proposing terrestrial sites for the protection of the targeted habitats and species of the directive.
Indikaa ori kuvaa miten pitkälle on päästy prosessissa, jossa esitetään maa-alueita direktiivissä tarkoite ujen elinympäristöjen ja lajien suojeluun
Fish catches above safe limits
Turvalliset rajat ylittävät kalansaaliit
Catches outside safe limits Catches within safe limits
Turvalliset rajat ylittävät saaliit Turvallisten rajojen mukaiset saaliit
Catches(millionoftonnes)
Tästä lähes puolet yli ää turvalliset rajat.
Sprat, sand eel(industrial fish)
Turska, Kilohaili, kummeliturskatuulenkalat(rehukala)
The past decade has seen a marked change in the relative abundance of zooplankton in the North Sea.
Kymmenen viime vuoden aikana Pohjanmeren eläinplanktonin suhteellisessa runsaudessa on tapahtunut selvä muutos.
The warm-water copepod Calanus helgolandicus has become more than twice as abundant as the cold-water species Calanus finmarchicus.
Lämpimän veden hankajalkaislaji Calanus helgolandicus on kaksinkertaistunut määrältään verra una kylmän veden lajiin nimeltä Calanus finmarchicus.
These data are illustrative of a general trend for zooplankton populations to shi� northwards in response to changing climatic conditions.
Tiedot osoi avat eläinplanktonkantojen siirtyvän pohjoisemmaksi ilmasto-olosuhteiden muu umisen takia.
The composition of the marine ecosystem has been changing since the mid 1980s in the North Sea, a trend that directly affects fish populations and consequently fisheries.
Meren ekosysteemin koostumus on muu unut Pohjanmerellä 1980-luvun puolivälin jälkeen, mikä vaiku aa suoraan kalakantoihin ja kalastukseen.
Projections show that global warming will increasingly change the composition of the ecosystems in the oceans and cause a shi� by warm-water species towards higher latitudes.
Ennusteiden mukaan maapallon lämpeneminen muu aa entistä enemmän valtamerten ekosysteemejä ja saa lämpimän veden lajit siirtymään pohjoisemmille leveyspiireille.
Data on two species of Copepod found in the Central North Sea warm water: Calanus helgolandicus and cold water: Calanus finmarchicus
Tiedot kahdesta hankajalkaisten lajista, joita on Pohjanmeren keskiosassa Lämmin vesi: Calanus helgolandicusja kylmä vesi: Calanus finmarchicus finmarchicus
Packaging waste: Still increasing
Pakkausjätteen määrä kasvaa edelleen
Prevention has long been the highest priority of European Union waste policy: only where the production of waste is unavoidable should recycling and reuse of waste be encouraged.
Jä eiden syntymisen ehkäiseminen on ollut jo kauan Euroopan unionin jätepolitiikan ensisijainen periaate: kierrätykseen ja jä een uusiokäy öön on kannuste ava vain, jos jä eiden syntymistä ei voida väl ää.
Yet Europe has made li�le progress in preventing packaging waste.
Euroopassa on kuitenkin edisty y vain vähän pakkausjä eiden tuo amisen ehkäisemisessä.
While many countries have met the targets for recycling set under the 1994 packaging waste directive, the amount of packaging waste is still increasing.
Monet maat ovat saavu aneet vuonna 1994 annetussa pakkausjätedirektiivissä asetetut kierrätystavoi eet, mu a pakkausjä een määrä kasvaa edelleen.
Data suggest overall volumes of waste are continuing to grow in Europe.
Tietojen mukaan jä eiden kokonaismäärä kasvaa Euroopassa edelleen.
Total waste is made up of several waste streams.
Jä eiden kokonaismäärä kertyy useista jätevirroista, joista suurin osa on rakennus- ja purkujäte ä.
The largest is construction and demolition waste, but packaging waste is the best documented in terms of quantities produced and treated.
Pakkausjä een syntymis- ja käsi elymääristä on kuitenkin saatavilla eniten tietoa.
The generation of packaging waste is closely coupled to economic growth and consumption pa�erns.
Pakkausjä een tuo aminen kytkeytyy läheisesti talouskasvuun ja kulutusto umuksiin.
From 1997 to 2001 the amount of packaging waste increased in 10 of the 15 older EU Member States, and by 7 % in the then European Union as a whole.
Vuosina 1997–2001 pakkausjä een määrä kasvoi kymmenessä Euroopan unionin 15 'vanhasta' jäsenvaltiosta, ja koko silloisessa Euroopan unionissa pakkausjä een määrä kasvoi 7 prosen ia.
Preliminary projections suggest that volumes of packaging waste are likely to continue rising substantially in the future (22).
Alustavien ennusteiden mukaan pakkausjä een määrä kasvaa merki ävästi tulevaisuudessa (22).
Some of this increase is a�ributable to the proportionately higher generation of packaging waste from small households, but also to the growth of the internal market and the consequently greater need to transport packaged goods.
Osa kasvusta johtuu siitä, e ä pienet kotitaloudet tuo avat suhteessa enemmän pakkausjäte ä, mu a kasvu johtuu myös sisämarkkinoiden kasvusta ja näin ollen suuremmasta tarpeesta kulje aa paka uja tuo eita.
With rising emphasis on health and food safety, the amount of food packaging has also been increasing.
Terveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden korostamisen takia elintarvikkeiden pakkaaminen lisääntyy koko ajan.
The European Union Packaging Waste Directive (94/62/EC) addresses the elements of packaging waste management in a general way while placing emphasis on recycling and recovery by se�ing quantitative targets for both.
Euroopan unionin pakkausjätedirektiivillä (94/62/EY) puututaan pakkausjä eistä huolehtimiseen yleisesti, ja samalla korostetaan kierrätystä ja hyödyntämistä ase amalla molemmille määrälliset tavoi eet.
An initial analysis (23)suggests that for some countries (e.g. Italy and Ireland) the directive has had a positive impact on the implementation of packaging waste management systems.
Alustavan arvion (23) mukaan osassa maista (esimerkiksi Italiassa ja Irlannissa) direktiivillä on ollut myönteistä vaikutusta pakkausjä eiden käsi elyjärjestelmiin.
For certain countries with high recycling and recovery rates (e.g. Denmark and Austria) (24), however, the legislation has had li�le influence since their waste management systems were in place before it entered into force.
Muutamissa maissa, joissa kierrätys ja hyödyntäminen on hyvin yleistä (esimerkiksi Tanskassa ja Itävallassa) (24), lainsäädäntö on kuitenkin vaiku anut vain vähän, sillä jä eenkäsi elyjärjestelmät olivat käytössä jo ennen säädöksen voimaantuloa.
In general, countries that have implemented a mix of instruments have been most effective in meeting their objectives and targets.
Yleisesti o aen maat, joilla on monia välineitä käytössään, ovat saavu aneet tehokkaimmin tavoi eet ja päämäärät.
The directive was amended in January 2004 but as it contains no waste prevention targets it can have only an indirect effect on the prevention of packaging waste.
Direktiiviä muute iin tammikuussa 2004, mu a koska siinä ei ole jä een tuo amisen ehkäisemistä koskevia tavoi eita, sillä on vain epäsuora vaikutus pakkausjä een syntymisen ehkäisemiseen.
The soundness of recycling as a strategy for smarter resource use has recently been questioned (25), but recycling is in most cases be�er for the environment than either energy recovery or disposal.
Kierrätyksen järkevyy ä luonnonvarojen viisaamman käytön strategiana on viime aikoina epäilty (25), mu a kierrätys on useimmissa tapauksissa ympäristölle edullisempaa kuin hyödyntäminen tai käytöstä poistaminen.
As the cost of recycling rises with the percentage of material recycled however, a comparison of the costs (including external costs) of alternative options is likely to limit the scope for raising recycling targets continually.
Kierrätyksen kustannukset kuitenkin nousevat, kun kierräte ävän materiaalin osuus kasvaa, joten vertailu vaihtoehtoisien keinojen kustannuksiin (ulkoiset kustannukset mukaan lue uina) todennäköisesti rajoi aa kierrätystavoi eiden jatkuvaa lisäämistä.
Generating less waste in the first place must remain the foremost objective.
Syntyvän jä een määrän vähentämisen on oltava edelleen ensisijaisena tavoi eena.
Packaging waste generation
Pakkausjätteen tuottaminen
Between 1997 and 2001 total packaging waste increased by 7 % in the EU-15.
Vuosina 1997–2001 pakkausjä een kokonaismäärä kasvoi 7 prosen ia 15 jäsenvaltion unionissa.
Over the year 2000–2001 the overall amount dipped slightly, mainly due to a 12 % decrease in Spain, but it is too early to tell whether this signals a change in the upward trend.
Vuosina 2000–2001 kokonaismäärä laski hieman lähinnä siksi, e ä pakkausjä een määrä laski 12 prosen ia Espanjassa. Toistaiseksi on kuitenkin liian aikaista sanoa, onko kyse suunnan kääntymisestä laskuun.
Packaging waste quantities vary substantially between countries, most likely due to different calculation methodologies.
Pakkausjä een määrä vaihtelee huoma avasti maasta toiseen. Syynä tähän ovat mitä todennäköisimmin erilaiset laskentamenetelmät.
In particular some countries report only on the four key materials for which Member States are required to provide data — plastic, glass, metal and paper.
Osa valtioista ilmoi aa määrät vain neljästä keskeisestä materiaalista — muovista, lasista, metallista ja paperista — joista jäsenvaltioilla on velvollisuus toimi aa tiedot.
Others report on all packaging including wood, which substantially increases the total weight recorded.
Osa valtioista ilmoi aa kaiken pakkausjä een, myös puupakkaukset, mikä lisää merki ävästi ilmoite ua kokonaismäärää.
Finland enm
Kreikka
Packaging waste treatment
Pakkausjätteen käsittely
Energy recovery t m en re a
Energian talteenotto
0 An increasing proportion of packaging waste is recovered.
Pakkausjäte ä hyödynnetään yhä useammin.
The main forms of recovery are recycling and incineration to produce energy.
Hyödyntäminen tapahtuu pääasiassa kierrä ämällä tai tuo amalla energiaa jäte ä pol amalla.
The use of incineration is high in some countries e.g. Denmark and the Netherlands, while in others, e.g. Germany and Austria, more recycling is used.
Pol amista käytetään runsaasti muutamissa maissa, esimerkiksi Tanskassa ja Alankomaissa, kun taas toisissa maissa, esimerkiksi Saksassa ja Itävallassa, suositaan kierrätystä.
The revised directive, adopted in January 2004, will effectively restrict the scope for incineration and other recovery methods except recycling.
Tammikuussa 2004 annetussa, tarkistetussa direktiivissä rajoitetaan pol amista ja muita hyödyntämismenetelmiä kierrätystä lukuun o ama a.
In some countries this will require substantial changes to the collection and sorting of wastes.
Muutamien maiden on näin ollen tehtävä suuria muutoksia jä eiden keruu- ja laji elujärjestelmiin.
The directive's targets are to be met by the end of 2008.
Direktiivin tavoi eet on saavute ava vuoden 2008 loppuun mennessä.
1999Time (years)
1999Aika (vuodet)
Proportion of packaging waste recycled
Vuoden 2001 vähimmäistavoite25 %
Proportion of pa ck ag in
Kierräte t
All Member States met the target of recycling at least 25 % of all packaging waste by 2001 (Greece, Ireland and Portugal were given lower targets and longer timeframes).
Kaikki jäsenvaltiot saavu ivat asetetun tavoi een, jonka mukaan 25 prosen ia kaikesta pakkausjä eestä on kierräte ävä vuoteen 2001 mennessä (Kreikalle, Irlannille ja Portugalille myönne iin pienemmät tavoi eet ja pitempi määräaika).
The revised directive raises the target for recycling to at least 55 % of all packaging wastes.
Tarkistetussa direktiivissä kierrätystavoite a noste iin vähintään 55 prosen iin kaikesta pakkausjä eestä.
Several countries, in particular the New-10, are still a long way from meeting this.
Useat maat, etenkin 10 uu a jäsenvaltiota, ovat vielä kaukana tavoi eesta.
Some, including Estonia, Cyprus, Lithuania, Malta, Poland and Slovakia, but also Ireland, will need to more than double the proportion they recycled in 2002.
Osan maista — Viron, Kyproksen, Lie uan, Maltan, Puolan ja Slovakian sekä Irlannin — on enemmän kuin kaksinkertaiste ava osuus, jonka ne kierrä ivät vuonna 2002.
The New-10 have been given several extra years to meet the recycling target.
Kymmenelle uudelle jäsenvaltiolle myönne iin useita lisävuosia kierrätystavoi een saavu amista varten.
M alta
0 lta lta
Hungary
Puola y
New-10 ak R v
Kierräte t
* Extension of deadline and lower targets
* Pidempi määräaika ja alhaisemmat tavoitteet
Sustainable energy: A long way to go
Kaukana kestävästä energiataloudesta
Total energy consumption continues to increase rapidly, making it difficult for Europe to reach its objectives on climate change.
Energian kokonaiskulutus kasvaa nopeasti, ja Euroopan on siksi vaikea saavu aa ilmastonmuutosta koskevat tavoi eensa.
If exploited more fully, energy efficiency and renewable energy sources could make a major contribution to a more sustainable energy system.
Jos energiaa hyödynnetään tehokkaammin, energiatehokkuus ja uusiutuvat energianlähteet edesau avat suuresti kestävämpään energiatalouteen siirtymistä.
Achieving this will require deep changes throughout the economy.
Tavoi een saavu aminen edelly ää perinpohjaisia muutoksia kaikkialla talouselämässä.
Total energy consumption in the 25 Member States has been rising since the mid-1990s and this trend is expected to continue.
Energian kokonaiskulutus on kasvanut 25 jäsenvaltiossa 1990-luvun puolivälistä, ja odotusten mukaan kasvu jatkuu.
Burning fossil fuels, the main source of greenhouse gas emissions, is predicted to remain the largest energy source in Europe for the next 30 years.
Fossiilisten pol oaineiden pol o — kasvihuonekaasujen suurin päästölähde — säilyy ennusteen mukaan pääasiallisena energianlähteenä Euroopassa seuraavien 30 vuoden aikana.
Despite some growth in absolute terms renewable energy is not expected to raise its share significantly, while the contribution of nuclear power is projected to decline as a result of moratoria and phase-out policies in several countries.
Kokonaismäärän hienoisesta kasvusta huolima a uusiutuvien energianlähteiden käytön osuuden ei odoteta kasvavan merki ävästi, mu a ydinvoiman osuuden ennustetaan vähenevän siksi, e ä useat maat ovat pää äneet luopua sen käytöstä vähitellen.
The transition to sustainable energy will require substantial increases in energy savings, energy efficiency and renewable energy production across all sectors.
Kestävään energiatalouteen siirtyminen edelly ää energiansäästön, energiatehokkuuden ja uusiutuvan energiantuotannon lisäämistä kaikilla aloilla.
Substantial growth in renewable energy is needed to meet European and national targets for 2010 and will require further support.
Uusiutuvan energian käy öä on lisä ävä merki ävästi, jo a Euroopan laajuiset ja kansalliset tavoi eet saavutetaan vuoteen 2010 mennessä, ja lisätuki on tarpeen.
Creating favourable conditions for renewables is a key requirement for increasing their market share.
Uusiutuvalle energialle suotuisten olosuhteiden luominen on keskeinen edellytys sen markkinaosuuden lisäämiseksi.
A portfolio of diverse policy measures is needed, including se�ing policy targets beyond 2010 to provide longterm investment security; implementing support schemes; and ge�ing the prices right by fully including external costs in energy prices (e.g. by removing environmentally harmful subsidies).
Tarvitaan monenlaisia toimenpiteitä — on esimerkiksi asete ava tavoi eita, jotka ulo uvat vuoden 2010 tuolle puolen pitkän aikavälin investointivarmuuden takaamiseksi. Lisäksi on ote ava käy öön tukijärjestelmiä ja 'korja ava hintoja' sisälly ämällä ulkoiset kustannukset energian hintaan (esimerkiksi poistamalla ympäristölle haitalliset tuet).
Increased support for renewables will drive innovation and new technologies.
Uusiutuvan energian tuen lisääminen edistää innovaatiota ja uu a tekniikkaa.
The recently proposed energy services directive (26) is another step in the right direction.
Vastikään ehdote u energiapalveludirektiivi (26) on askel oikeaan suuntaan.
It aims to lower energy consumption by se�ing mandatory targets for Member States to save 1 % per year of energy supplied between 2006 and
Sen tarkoituksena on alentaa energiankulutusta ase amalla jäsenvaltioille pakollinen tavoite säästää vuodessa 1 prosen i toimitetun energian määrästä vuosina
However, because energy efficiency improvements achieved since
Koska energiatehokkuuden parantuminen vuodesta 1991
1991 can be counted towards this target, there is a risk Member States that have shown greatest progress will not feel obliged to make substantial additional efforts even if they still have usable energy efficiency potential.
) ( voidaan kuitenkin laskea tavoi eeseen mukaan, on olemassa se riski, e eivät eniten edistyneet jäsenvaltiot katso olevansa velvollisia lisäämään toimia, vaikka niillä olisi edelleen energiatehokkuuspotentiaalia käyte ävänä.
It is estimated that the potential exists today to improve energy efficiency in cost-effective ways by at least 20 % in the 15 older EU Member States and by even more in the ten new ones.
Arvioiden mukaan energiatehokkuu a voitaisiin nyt parantaa alhaisin kustannuksin vähintään 20 prosen ia unionin 15 vanhassa jäsenvaltiossa ja 10 uudessa jäsenvaltiossa jopa enemmän.
This potential needs to be realised to move Europe further towards a sustainable energy future.
Potentiaali on käyte ävä, jo a Euroopassa päästään kestävään energiatalouteen.
Projected progress towards Kyoto Protocol targets
Ennakoitu edistyminen Kioton pöytäkirjan tavoitteissa
Is projected to reach its Kyoto targets
Kioton pöytäkirjan mukaisiin tavoitteisiin ennakoidaan päästävän
Is projected not to reach its Kyoto targets
Kioton pöytäkirjan mukaisiin tavoitteisiin ei ennakoida päästävän
Denmark* Portugal Belgium Spain Netherlands Slovenia Austria Luxembourg Italy Germany Ireland Finland Greece France Sweden United Kingdom Bulgaria Poland Slovakia Czech Republic Latvia Estonia EU-15
Tanska* Portugali Belgia Espanja Alankomaat Slovenia Itävalta Luxemburg Italia Saksa Irlanti Suomi Kreikka Ranska Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Bulgaria Puola Slovakia Tšekin tasavalta Latvia Viro 15 EU-maata
Gap between projected emissions of greenhouse gases**and Kyoto Protocol targets for 2010 (index points)
Ero ennakoitujen kasvihuonekaasujen** ja Kioton pöytäkirjan vuodelle 2010 asetettujen tavoitteiden välillä (indeksipisteet).
* Denmark adjusts emission data for the year 1990 for electricity trade.
* Tanska mukauttaa vuoden 1990 päästötiedot ottaen huomioon sähkökaupan.
In this indicator however unadjusted data are presented for Denmark.
Tässä indikaattorissa kuitenkin Tanskan tiedot ovat mukauttamattomat.
** All countries should provide updated projections in 2004 to the European Commission
** Kaikkien maiden pitäisi toimittaa päivitetyt ennusteet vuonna 2004 Euroopan komissiolle.
Total energy consumption by fuel type
Energian kokonaiskulutus polttoainetyypeittäin
20012010Time (years)
20012010Aika (vuodet)
Coal, lignite and derivatives Crude oil and oil products
Hiili, ruskohiili ja johdannaiset Raakaöljy ja öljytuotteet
Indicative targets
Ohjeelliset tavoitteet
All other renewables
Kaikki muut uusiutuvat energialähteet
Renewable energy sources as a share of electricity consumption
Uusiutuvien energianlähteiden osuus sähkönkulutuksesta
Industrial and municipal waste
Teollisuus- ja yhdyskuntajäte
Large hydropower
Isot vesivoimalat
0 The share of renewable electricity in EU-25 gross electricity consumption grew from 12 % in 1990 to 14 % in 2001.
Uusiutuvan sähkön osuus sähkön bru okulutuksesta 25 jäsenvaltion unionissa kasvoi 12 prosentista 14 prosen iin vuosina 1990–2001.
A substantial further increase is needed to meet the EU indicative target of 21 % by 2010.
Merki ävä kasvu on tarpeen, jo a unioni saavu aa 21 prosentin tavoi eensa vuoteen 2010 mennessä.
Largescale hydropower schemes provide most of the electricity currently produced from renewable sources (about 85 %), but they will not contribute to future increases due to environmental considerations and a lack of available sites.
Suurista vesivoimaloista saadaan nykyisin suurin osa uusiutuvilla energianlähteillä tuotetusta energiasta (noin 85 prosen ia), mu a voimaloiden osuu a ei voida lisätä jatkossa ympäristönäkökohtien ja sopivien sijaintipaikkojen puu een vuoksi.
Future growth in renewable electricity needs to come from other renewable energy sources, such as wind, biomass, solar and small-scale hydropower.
Uusiutuvan sähkön osuuden kasvu on saatava muista uusiutuvista energianlähteistä kuten tuulesta, biomassasta, auringosta ja pienvesivoimaloista.
Spain o
Puola uo mi
Transport: Full-cost pricing needed
Liikenteessä kaikki kustannukset on sisällytettävä hintoihin
Demand for transport, especially road transport, is growing rapidly.
Liikenteen ja etenkin maantieliikenteen kysyntä kasvaa nopeasti.
This increase has implications across many areas, including energy consumption, climate change and human health.
Kysynnän kasvu vaiku aa moniin asioihin, kuten energiankulutukseen, ilmastonmuutokseen ja ihmisten terveyteen.
Decoupling transport demand from economic growth has been a key aim of EU transport policy for several years but has yet to show results.
Liikenteen kysynnän irro aminen talouden kasvusta on ollut Euroopan unionin liikennepolitiikan keskeisin tavoite monia vuosia, mu a tuloksia ei ole vielä saatu.
Freight volumes are growing faster than the economy (at around 3 % a year compared with 2 %, for the 15 older EU Member States) (31).
Rahdin määrä kasvaa nopeammin kuin talous (rahdin määrä kasvaa unionin 15 'vanhassa' jäsenvaltiossa noin 3 prosen ia vuodessa ja talous 2 prosen ia) (31).
This largely reflects the pan-European production and consumption pa�erns that are accompanying the expansion of the EU internal market.
Tämä johtuu suureksi osaksi yleiseurooppalaisista tuotanto- ja kulutusto umuksista, jotka lii yvät unionin sisämarkkinoiden laajentumiseen.
Passenger transport is increasing at the same rate as the economy.
Henkilöliikenne kasvaa samaa vauhtia talouden kanssa.
Air transport is growing by 6–9 % per year in both the old and new EU Member States.
Lentoliikenne kasvaa 6–9 prosen ia vuodessa sekä vanhoissa e ä uusissa unionin jäsenvaltioissa.
At the same time the market shares of modes such as rail and buses are increasing only marginally, if at all.
Samalla junien ja bussien kaltaisten liikennevälineiden osuudet kasvavat vain hieman jos ollenkaan.
Options for managing the environmental impacts of transport include adjusting prices to account fully for its external costs and promoting innovation through improved regulation and financial incentives.
Liikenteen aiheu amien ympäristövaikutusten hallintaan on monia vaihtoehtoja, kuten hintojen mukau aminen siten, e ä niissä otetaan ulkoiset kustannukset täysin huomioon, ja innovaation edistäminen lainsäädäntöä parantamalla sekä taloudellisilla kannustimilla.
Adjusting policy so that the market share taken by each transport mode reflects its environmental impacts would mean establishing a closer link between the prices paid by users and the total internal and external costs of transport.
Politiikan muu aminen siten, e ä kunkin liikennevälineen osuus vastaa siitä aiheutuvia ympäristövaikutuksia, tarkoi aisi tiiviimpää yhtey ä käy äjän maksamien hintojen sekä liikenteen sisäisten ja ulkoisten kustannusten välillä.
Prices are an important factor for steering demand in a market economy, and in the case of transport both the level and the structure of user prices are relevant.
Hinnat ovat tärkeä tekijä ohjailtaessa kysyntää markkinataloudessa, ja liikenteessä ovat oleellisia sekä käy äjähintojen taso e ä rakenne.