natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Here, the nature of the substance is one of the criteria considered when deciding not to prosecute an offender or to give a¢lower punishment.
Kaiken kaikkiaan vaikuttaa siltä, että EU:n jäsenvaltioissa huumeita ei erotella pelkästään muodollisin luokitteluin huumausainelakien nojalla.
Although the data were limited, the EMCDDA (2009e) found that sentences could differ even when drugs were viewed equally under the law. In the Czech Republic, where all drugs are classed equally by law, 44¢% of sentences for heroin offences were prison sentences, compared to 39¢% for pervitin (methamphetamine) and 11¢% for cannabis.
Siihen vaikuttavat myös huumausaineiden sääntelyyn käytettyjen lakien tyyppi, syyttäjäviranomaisen ohjeistukset ja ennakkopäätökset, määriä koskevat raja-arvot sekä tuomareiden näkemykset lakien toimeenpanossa.
Yet these three substances are all in the same class.
EU:n tutkimusvalmiuksien vahvistaminen
Most peer-reviewed research findings are published in English and, for a significant number of European researchers, practitioners and policymakers, this limits their accessibility.
Valtaosa vertaisarvioiduista tutkimustuloksista julkaistaan englanniksi, mikä rajoittaa niiden käytettävyyttä hyvin monien eurooppalaisten tutkijoiden, ammattilaisen ja politiikkojen kannalta.
The same applies to work published in peer reviewed journals in other languages.
Tämä koskee myös tutkimuksia, jotka on julkaistu muunkielisissä vertaisarvioiduissa lehdissä.
In 2008, the EMCDDA identified 27 such journals in Europe, published in Czech, Danish, French, German, Greek, Hungarian, Norwegian, Polish, Portuguese, Spanish and Swedish.
Vuonna 2008 EMCDDA määritti 27 tällaista lehteä Euroopassa; julkaisukieliä ovat tšekki, tanska, saksa, kreikka, espanja, ranska, unkari, puola, portugali, ruotsi ja norja.
Many governmental and non-governmental organisations also provide research results in reports only available in their national languages.
Myös monet valtiolliset organisaatiot ja kansalaisjärjestöt toimittavat tutkimustuloksista kertovia raportteja, jotka ovat saatavilla ainoastaan kyseisen valtion kielellä.
Most of this information remains accessible only to a limited number of individuals.
Suurin osa tästä tiedosta päätyy vain rajallisen joukon ulottuville.
The importance of language barriers was highlighted by the study ‘Comparative analysis of research into illicit drugs in the European Union’ and also discussed during the Commission’s conference ‘Bridging the research gap in the field of illicit drugs research in the EU’.
Kielimuurin merkitystä korostettiin tutkimuksessa nimeltä ”Vertaileva analyysi Euroopan unionissa tehdystä, laittomia huumeita koskevasta tutkimustyöstä”, ja siitä keskusteltiin myös komission järjestämässä konferenssissa ”Bridging the research gap in the field of illicit drugs research in the EU”.
As a first step to overcoming such barriers, the EMCDDA developed a research thematic web area, which provides a list of national studies with links to published and unpublished reports.
EMCDDA:n kehittämä tutkimukselle omistettu verkkosivuosio, jossa on luettelo kansallisista tutkimuksista ja linkit julkaistuihin sekä julkaisemattomiin raportteihin, on ensimmäinen näiden muurien ylittämiseen tähtäävä askel.
The recent EMCDDA ‘Topic overview’ on threshold quantities identified significant differences in the legal basis and in the amounts of substances.
Huumausaineita koskevien tutkimusvalmiuksien vahvistaminen on ollut EU:n työjärjestyksessä jo vuosia.
These thresholds may be established in laws or government or ministerial decrees (e.g. Czech Republic, Greece, Italy, Cyprus, Lithuania, Hungary, Austria), or in prosecutorial guidelines (Denmark, Netherlands, Finland, Norway) or both (Belgium, Portugal) and even in sentencing guidelines (Finland).
Vuonna 2008 Euroopan komissio rahoitti tutkimusta nimeltä ”Vertaileva analyysi Euroopan unionissa tehdystä, laittomia huumeita koskevasta tutkimustyöstä”(9), ja syyskuussa 2009 se järjesti konferenssin, jossa keskusteltiin keinoista, joilla huumausaineita koskevia tutkimusvalmiuksia voitaisiin lisätä Euroopan unionissa.
Documents and presentations of the conference, including a full study report, are available on the conference website.
Konferenssin asiakirjat, esitelmät ja tutkimusraportti kokonaisuudessaan ovat saatavana konferenssin verkkosivuilta.Saatavana EMCDDA:n huumausainetutkimusta koskevalta verkkosivulta ”Drug-related research”.
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe
Vuosiraportti 2010: Huumeongelma Euroopassa esiintyvyyttä ja käyttötapoja koskevan tutkimuksen osuus on noin kolmannes viimeaikaisista tutkimuksista.
‘Strengthening EU research capacity on illicit drugs’¢(10
Huumausaineiden käytön seurauksien osuus on noin viidennes (kuvio 1).
Compared with last year, about 40¢more¢studies on supply and markets were cited.
Viime vuoteen verrattuna viittauksissa oli noin 40 tarjontaa ja markkinoita käsittelevää tutkimusta enemmän kuin aiemmin.
While this was largely due to a special data collection on cannabis markets coordinated by the EMCDDA in 2009, it also indicates a¢growing interest in studies in the supply area.
Tämä johtuu pääasiassa EMCDDA:n vuonna 2009 koordinoimasta kannabismarkkinoita koskevan erikoisaineiston keruusta, mutta se osoittaa myös, että kiinnostus tarjontaa käsittelevään tutkimukseen kasvaa.
Figure 1: Research subjects of national drugrelated studies cited in the 2009 Reitox national reports (percentage of all studies cited)
Kuvio 1: Reitoxin vuoden 2009 kansallisissa raporteissa lainattujen kansallisten huumausainetutkimusten tutkimuskohteet (prosenttiosuus kaikista lainatuista tutkimuksista)
Mechanisms andeffects of drugs
Huumausaineiden vaikutusmekanismit ja vaikutukset
Determinants, riskand protectivefactors
Huumausaineiden käyttöön vaikuttavat tekijät, riskitekijät ja suojaavat tekijät
Consequencesof use
Tarjonta ja markkina
Prevalence,incidence, use patterns which identify future priorities: research into the cause and nature of, and responses to, drug problems; and evaluation research in both supply and demand reduction.
Asiakirjassa määritetään tulevia painopistealueita: huumeongelmien syitä ja luonnetta sekä niiden käsittelyä koskeva tutkimus sekä huumausaineiden tarjonnan ja kysynnän vähentämistä koskeva arviointitutkimus.
Member States are also invited to strengthen their research capacity and coordination mechanisms and to explore, with the help of the European Commission, opportunities provided by the seventh research framework programme, for instance, the European research area networks (ERA-NET) and Marie-Curie fellowships.
Jäsenvaltioita on myös pyydetty lisäämään tutkimusvalmiuksiaan ja yhteensovittamismekanismejaan sekä tutkimaan Euroopan komission avulla seitsemännen puiteohjelman tarjoamia mahdollisuuksia, esimerkiksi ERA-NET-verkoston (European Reseach Area Network) ja Marie Curie -apurahojen hyödyntämistä.
Additionally, Member States and the research community are encouraged ‘to actively contribute to consultations on the future European research policy and the future objectives of drugrelated research under the next EU drugs strategy’.
Lisäksi jäsenvaltioita ja tutkimusyhteisöä kannustetaan ”ottamaan aktiivisesti osaa kuulemisiin, jotka koskevat EU:n tulevaa tutkimuspolitiikkaa sekä huumausaineita koskevan tutkimustoiminnan tulevia tavoitteita EU:n seuraavan huumausainestrategian yhteydessä”.
The Council also agreed to establish an annual exchange on drugrelated research in order to promote cross-border research cooperation.
Lisäksi neuvosto päätti perustaa huumausaineita koskevaan tutkimukseen vuotuisen vaihto-ohjelman rajat ylittävän tutkimusyhteistyön edistämiseksi.
It acknowledged the need to improve access to research findings for policymakers and professionals, and called on the EMCDDA to provide and disseminate, via its thematic web area on research and its ‘Best practice portal’, drugrelated research information and findings.
Neuvosto myös tiedostaa, että politiikan laatijoiden ja alan ammattilaisten mahdollisuuksia saada tietoa tutkimuslöydöksistä on parannettava, ja pyysi EMCDDA:ta esittämään ja jakamaan tutkimusta käsittelevällä sivustollaan ja parhaiden käytäntöjen portaalinsa avulla tietoa huumausaineita koskevasta tutkimuksesta ja sen löydöksistä.
Responses
Käytön seuraukset
Research information from Member States
Levinneisyys, esiintyvyys, käyttötavat
In their 2009 Reitox national reports, European countries referred to more than 650 research projects undertaken or published between 2007 and 2009, approximately twice as many as in the previous period.
Reitoxin vuoden 2009 kansallisissa raporteissaan Euroopan maat mainitsivat yli 650 tutkimushanketta tai julkaisua vuosina 2007–2009.
Available on the ‘Drug-related research’ thematic page on the EMCDDA website.
Määrä on arviolta kaksinkertainen edelliseen ajanjaksoon verrattuna.
Chapter 2Responding to drug problems in Europe¤— an overview
Luku 2Huumeongelman torjunta Euroopassa pääpiirteittäin
This chapter presents an overview of the responses to drug problems in Europe, where possible highlighting trends, developments and quality issues.
Tässä luvussa esitetään yleiskatsaus niistä tavoista, joilla Euroopassa on vastattu huumeongelmiin, ja käsitellään mahdollisuuksien mukaan suuntauksia, kehitystä ja laatukysymyksiä.
Prevention measures are first reviewed, followed by interventions in the areas of treatment, harm reduction and social reintegration.
Ensin arvioidaan ennalta ehkäisevää huumetyötä ja sen jälkeen hoitoa, haittojen vähentämistä ja sosiaalista kuntoutusta.
They can be considered as complementary, and are sometimes provided in combination and by the same facilities.
Niiden voidaan katsoa täydentävän toisiaan, ja joskus niitä tarjotaankin yhdistelmänä ja samoissa laitoksissa.
This is, for example, increasingly the case for treatment and harm-reduction measures.
Tämä koskee yhä useammin esimerkiksi hoitoa sekä haittoja vähentäviä toimenpiteitä.
Partial or full smoking bans are now implemented in almost all European countries, and tobacco advertisement is banned by an EU directive of 2003 (2003/33/EC).
Osittaiset tai täydelliset tupakointikiellot on nyt toteutettu miltei kaikissa Euroopan maissa, ja tupakan mainostaminen on kielletty vuonna 2003 annetun EU:n direktiivin (2003/33/EY) nojalla.
Proposals of minimum pricing for alcohol and clampdowns on alcohol promotion are also being debated in several European countries.
Useissa Euroopan maissa keskustellaan parhaillaan alkoholin vähimmäishinnoittelua koskevista ehdotuksista sekä alkoholimainonnan tiukentamisesta.
Efforts to develop positive and protected school climates, including strict rules regarding substance possession and use, were reported in 2009 by 10 EU Member States.
Vuonna 2009 kymmenen EU:n jäsenvaltiota ilmoitti pyrkimyksistä myönteisen ja suojatun kouluilmapiirin kehittämiseen tähtäävistä toimista, joihin kuuluu myös päihteiden hallussapitoa ja käyttöä koskevia tiukkoja sääntöjä.
Countries in the north of Europe have also developed the concept of positive protected environments at community level, for example through municipal alcohol action plans.
Pohjois-Euroopan maissa on myös kehitetty myönteisiä ja suojattuja ympäristöjä yhteisötasolla koskeva toimintamalli, josta esimerkkinä ovat kuntien ja kaupunkien omat alkoholia koskevat toimintasuunnitelmat.
Universal prevention
Ehkäisevä huumetyö
The responses developed in the framework of drug law enforcement are also addressed in a section which includes the most recent data on drug law offences.
Ehkäisevä huumetyö voidaan jakaa eri tasoihin tai strategioihin, jotka ulottuvat koko yhteiskuntaan kohdennetuista toimista (ympäristöön vaikuttavat toimet) aina riskialttiisiin henkilöihin (kohdennettu ehkäisy).
The chapter ends with a review of the available data on the needs of drug users in prisons and the existing responses in this particular setting.
Ihannetapauksessa eri strategiat eivät kilpaile keskenään, vaan ne täydentävät toisiaan.
Universal prevention addresses entire populations, predominantly at school and community levels.
Yleinen ehkäisevä huumetyö kohdistuu koko väestöön, pääasiassa kuitenkin kouluihin ja yhteisöihin.
It aims to deter or delay the onset of drug use and drugrelated problems by providing young people with the necessary competences to avoid initiation into substance use.
Sen tavoitteena on estää tai viivästyttää huumausaineiden käytön aloittamista ja huumausaineisiin liittyvien ongelmien syntymistä tarjoamalla nuorille tarpeelliset tiedot ja taidot huumausaineiden käytön aloittamisen välttämiseksi.
Evidence shows that well-designed and structured universal prevention interventions can be effective.
On näyttöä siitä, että hyvin suunnitellut ja järjestelmälliset yleiset ehkäisytoimet voivat olla tehokkaita.
A recent example of this is a¢Dutch combined school–parents programme that reduced alcohol use (Koning et al., 2009).
Tuore esimerkki tästä on Alankomaissa toteutettu koulujen ja vanhempien yhteinen ohjelma, jonka avulla alkoholin käyttö saatiin vähenemään (Koning ym., 2009).
For other interventions, notably mass media campaigns, there is little evidence for effectiveness, and some studies have observed detrimental effects.
Muiden toimien, etenkin joukkotiedotuskampanjoiden, osalta näyttöä tehokkuudesta on vähän, ja joissakin tutkimuksissa on havaittu jopa kielteisiä vaikutuksia.
Despite this, a majority of European countries still report allocating resources to warning campaigns.
Tästä huolimatta valtaosa Euroopan maista ilmoittaa silti ohjaavansa edelleen varoja varoituskampanjoita varten.
Drug prevention can be divided into different levels or strategies, which range from targeting society as a whole (environmental prevention) to focusing on at-risk individuals (indicated prevention).
Ympäristöön vaikuttavien ehkäisystrategioiden tavoitteena on muuttaa niitä välittömiä kulttuurisia, yhteiskunnallisia, fyysisiä ja taloudellisia ympäristöjä, joissa ihmiset tekevät huumeidenkäyttöä koskevia valintojaan.
Ideally, the different strategies do not compete but complement each other.
Tällaisia strategioita ovat yleensä esimerkiksi tupakointikiellot, alkoholin hinnoittelu tai terveyttä edistävät koulukunnat.
The main challenges for prevention policies are to match these different levels of prevention to the degree of vulnerability of the target groups (Derzon, 2007) and to ensure that interventions are evidencebased and sufficient in coverage.
Kaikki Euroopan maat ovat ilmoittaneet, että niiden kouluissa tehdään yleistä ehkäisytyötä, joskin sen sisältö ja kattavuus vaihtelevat. Tiedon tarjoaminen
School-based universal prevention is reported in all European countries, although with varying content and levels of coverage.
Luku 2: Huumeongelman torjunta Euroopassa pääpiirteittäin
Information provision followed by life skills training are the two main intervention types provided.
Oppia ehkäisytoimista ja elämänhallintataitojen opettaminen ovat kaksi pääasiallista toimintatapaa.
Structured intervention protocols (‘programmes’) are still relatively scarce.
Toimia koskevat järjestelmälliset protokollat (ohjelmat) ovat yhä varsin harvinaisia.
The need to improve school-based universal prevention is increasingly recognised in Europe.
Euroopassa on havaittu, että tarve lisätä kouluissa tehtävää yleistä ehkäisytyötä kasvaa koko ajan.
Eleven EU Member States report, for example, on efforts to define prevention standards.
Yksitoista EU:n jäsenvaltiota on ilmoittanut pyrkimyksistä laatia ehkäisytyölle normit.
Selective prevention intervenes with specific groups, families or communities which, due to their scarce social ties and resources, may be more likely to develop drug use
Tutkimus palvelee osaltaan ehkäisytutkimuksen kehittämistä, ja se osoittaa, että toimenpiteillä voi olla samanlaisia vaikutuksia niin Euroopassa kuin muillakin mantereilla.
Environmental prevention strategies aim at altering the immediate cultural, social, physical and economic environments in which people make their choices about drug use.
Unplugged-ohjelman tavoitteena on oikaista päihteiden käyttöön liittyviä normatiivisia uskomuksia ja tarjota elämänhallintataitojen opetusta sekä tietoa päihteistä.
These strategies typically include measures such as smoking bans, alcohol pricing or health promoting schools.
Viestintä-, päätöksenteko- ja kieltäytymistaitojen vahvistaminen oli vähemmän tehokasta.
Evidence shows that environmental prevention measures at societal level and targeting the social climate in schools and communities are effective in altering normative beliefs and, consequently, substance use (Fletcher et al., 2008).
Eurooppalaiset ja amerikkalaiset tutkijat tekevät parhaillaan rinnakkaisia analyyseja EU-DAP-tutkimuksesta ja muista aineistoista ymmärtääkseen, miten lapset ja nuoret aikuiset suhtautuvat ehkäisytoimiin eri konteksteissa.
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview
Vuosiraportti 2010: Huumeongelma Euroopassa
In parallel, there is a debate about the transferability of research findings from other parts of the world, mainly from the United States.
Euroopassa huumausaineongelmien hoidossa käytetään pääasiassa psykososiaalisia toimenpiteitä, opioidikorvaushoitoa ja vieroitushoitoa.
The EU-DAP study, a European multicentric trial involving about 7¢000 pupils aged 12–14 in seven EU Member States, is contributing to the development of prevention research and shows that interventions can have similar results within Europe and across different continents.
Kunkin maan eri hoitotapojen suhteelliseen merkitykseen vaikuttavat monet tekijät, kuten kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän organisaatio.
or progress into dependency. Because of the difficulty of implementing experimental evaluation designs, evidence of the effectiveness of selective prevention is still limited.
esteitä ovat esimerkiksi erilaiset määräykset, kuten tiukat hoitoonpääsyperusteet ja lainsäädäntö, potilaille aiheutuvat hoitokustannukset, koulutetun henkilökunnan puute tai hoitopaikkojen maantieteellinen vähäisyys.
This does not apply, however, to interventions for vulnerable families, which have been shown to be effective in different studies (Petrie et al., 2007).
Muita huumeidenkäyttäjien kohtaamia esteitä ovat hoitopaikkojen epätarkoituksenmukaiset aukioloajat, vaatimus päivittäisestä läsnäolosta ja lastenhoidon puute (esimerkiksi laitoshoidossa).
Recent examples in this area include an adaptation of the ‘strengthening families programme’ evaluated in Spain, which was found to be effective in reducing predictors for drug use, such as disruptive behaviour at school and depression symptoms.
Nämä seikat voivat olla ristiriidassa hoitoa tarvitsevien henkilökohtaisen ja ammatillisen tilanteen kanssa.
Positive results were also reported in the United Kingdom, with reductions in risks to children, reported cases of antisocial behaviour, educational issues, youth crime, domestic violence, mental and physical health problems and substance misuse among the first 699 families to have completed ‘Family intervention projects’.
Niin ikään ammattilaisten ja huumeidenkäyttäjien keskuudessa vallitsevat, tiettyjen hoitokeinojen tarkoituksenmukaisuutta, vaikutuksia ja tuloksia koskevat henkilökohtaiset uskomukset ja ennakkoasenteet saattavat estää hoitoonpääsyn.
Significant risk reduction for tobacco, alcohol and cannabis use after one year was reported for ‘Unplugged’, a 12-session programme.
Saatavilla ei ole sellaista aineistoa, jonka perusteella tällä hetkellä huumeongelmaansa hoitoa saavia huumeidenkäyttäjiä Euroopassa voitaisiin kuvata yhtenäisenä joukkona.
‘Unplugged’ aims to correct normative beliefs about substance use, while also providing life-skills training and substance information.
Sen sijaan tietoa eräästä tämän joukon merkittävästä alaryhmästä saadaan kuitenkin EMCDDA:n hoidon kysyntää mittaavan indikaattorin avulla.
Persistent beneficial effects at 18 months follow-up were also found for episodes of drunkenness and frequent cannabis use in the past 30 days, whereas the short-term effect on daily cigarette smoking faded out (Faggiano et al., 2010).
Se kerää tietoa henkilöistä, jotka hakeutuvat nimenomaan huumehoitoon erikoistuneiden palveluiden piiriin(11). Vuonna 2008 indikaattori rekisteröi noin 440000 huumehoidon aloittanutta, joista 40 prosenttia oli ensikertalaisia.
Overall, the data indicate that the coverage of selective prevention has not increased in recent years.
Yksi hoitoonpääsyn este voi myös olla pitkä jonotus huumehoitoon.
There may be some exceptions to this observation, such as interventions for vulnerable families in some countries and FreD, a¢systematic intervention protocol for young offenders, which is now implemented in over a third of EU Member States.
Jäsenvaltioiden asiantuntijoiden vuonna 2008 toimittamien tietojen mukaan hoidon rajallinen saatavuus ja resurssien puute sekä menettelysyistä johtuvat viiveet ovat pääasiallisia syitä hoitoon jonottamiselle, mutta tässä on eroja eri hoitokeinojen välillä (katso alla).
A mediation analysis showed that outcomes on cannabis use were mostly due to the correction of normative beliefs, of positive expectancies towards the substance and of positive attitudes towards illicit drugs.
Usean eri lähteen ja hoidon kysynnän indikaattorin perusteella tulokseksi saadaan varovainen arvio, jonka mukaan miljoona ihmistä sai hoitoa laittomien huumeiden käytön vuoksi Euroopan unionissa vuonna 2007. Yli puolet heistä sai opioidikorvaushoitoa.
Strengthening skills in communication, decision-making and refusal was less effective.
Saksan, Espanjan, Ranskan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan osuus huumeidenkäyttäjistä, joilla on hoitokontakti, on yhteensä lähes 80 prosenttia.
European and American researchers are now conducting parallel analyses with EU-DAP and other data in order to understand how children and adolescents respond to prevention in different contexts.
Useimmat näistä huumeidenkäyttäjistä hakeutuivat hoitoon huumehoitoon erikoistuneihin palveluihin, ja vain muutamat maat ilmoittivat yleislääkärille tai matalan kynnyksen palveluihin hoitoon hakeutuneista.
The differential influence of gender, social context and psychological characteristics are particularly explored.
Yli puolet hoitoon hakeutuneista (53 prosenttia) ilmoitti käyttävänsä ensisijaisesti opioideja, pääasiassa heroiinia, 22 prosenttia kannabista ja
(1) This has led to the foundation of the European Society for Prevention Research.
EMCDDA:n erityiskysymys vanhempien huumeidenkäyttäjien hoidosta ja hoivasta
influenced by several factors, including the organisation of the national healthcare system.
Vaikka tätä arviota huumehoidosta Euroopan unionista onkin tarkennettava, se kuitenkin osoittaa, että hoitoa on tarjolla merkittävässä määrin.
Indicated prevention aims to identify individuals with behavioural or psychological problems that may be predictive for developing substance use problems later in life, and to target them individually with special interventions.
Se myös paljastaa, että hoidon tarjonta on lisääntynyt hyvin paljon 1990-luvun puolivälin jälkeen, kun huumehoidon saatavuudesta ja siihen pääsyn helpottamisesta tuli huumausainepolitiikan painopistealueita.
Indicated prevention programmes are usually evaluated, and often show high levels of effectiveness (EMCDDA, 2009c).
Useat maat ovat laajentaneet korvaushoidon saatavuutta lisäämällä palveluntarjoajia, kuten yleislääkäreitä.
Overall, interventions in this field remain limited, with six countries reporting interventions for children with attention-deficit/hyperactivity disorder or disruptive behaviour and 10 countries reporting early intervention and counselling to individuals who have started using drugs.
Tämän vuoksi korvaushoitoa saavien määrä Euroopassa on lähes kymmenkertaistunut vuoden 1993 jälkeen(12).
One recent development is the Dutch ‘Cannabis show’, which is based on an existing cannabis prevention programme (entertaining peer education) and is carried out in a school for young people with behavioural and other psychiatric problems.
Muutoksia hoidon tarjonnassa vauhdittivat myös uudet asiakasryhmät, kuten kannabiksen ja stimulanttien käyttäjät, joiden hoitoon hakeutuminen on yleistynyt viimeisten 15 vuoden aikana.