natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In practice, the concept of ‘evaluation’ is inextricably linkedwith ‘monitoring’, but, although some documents treat thetwo terms as synonymous, it should be borne in mind thatmonitoring is not the same as evaluation (althoughmonitoring is certainly part of it).
Käytännössä ”arvioinnin” käsite liittyy erottamattomasti”seurantaan”, mutta vaikka näitä termejä pidetäänsynonyymeina joissakin asiakirjoissa, on syytä pitäämielessä, ettei seuranta merkitse samaa kuin arviointi(seuranta on tosin osa arviointia).
national report, p.67).
kansallinen raportti, s. 67).
In Lithuania, the implementation of the national drugs strategy(2004–08) will be carried out ‘according to the financialpossibilities of the country’ (Lithuanian national report,p.35).
Liettuan kansallinen huumausainestrategia (vuosiksi2004–2008) pannaan täytäntöön ”maan taloudellistenmahdollisuuksien mukaisesti” (Liettuan kansallinen raportti,s. 35).
And in Estonia, the new national drugs strategy‘includes monitoring and evaluation components anddefines the performance indicators’ (Estonian nationalreport, p.86).
Viron kansallinen huumausainestrategia ”sisältääseurantaa ja arviointia koskevat osatekijät sekä määrittäätulosindikaattorit” (Viron kansallinen raportti, s. 86).
In the United Kingdom, the updated national drugs strategywas published in 2002 following a wide-ranging reviewthat took account of the evidence base, includingevaluations of its supply and demand components.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ajantasaistettu kansallinenhuumeiden vastainen strategia julkaistiin vuonna 2002laajan katsauksen jälkeen, jossa otettiin huomioonnäyttöperusta, mukaan lukien arvioinnit sen kysynnän jatarjonnan tekijöistä.
Thenational drugs strategy is ‘monitored’, ‘tracked’ and‘performance managed’ but not ‘evaluated’ (United Kingdom national report, p.106).
Kansallista huumausainestrategiaa”seurataan”, ”jäljitetään” ja ”tulosjohdetaan”, mutta sitä ei”arvioida” (Yhdistyneen kuningaskunnan kansallinenraportti, s. 106).
The fulfilment of tasks isregularly monitored; however, the strategy has not yet beensystematically evaluated according to the determinedindicators of success and defined evaluation tools.
Tehtävien toteutumistaseurataan säännöllisesti, mutta strategiaa ei ole vieläjärjestelmällisesti arvioitu määritettyjen onnistumisenindikaattoreiden ja arviointivälineiden mukaan.
Onereason for this may be the considerable cost of externalevaluations (Czech Republic national report, p.114).
Yhtenäsyynä tähän voivat olla ulkopuolisten arviointienhuomattavat kustannukset (Tšekin kansallinen raportti,s.114).
Thenew Danish action plan envisages that a number of specificactivities will be ‘evaluated’ on an ongoing basis (Danish
Tanskan uuden toimintasuunnitelman mukaantiettyjä erityistoimia ”arvioidaan” jatkuvasti (Tanskan
In Finland and Sweden (Finnish national report, p.113;Swedish national report, pp.75–76), the national drugsstrategies place greater emphasis on monitoring theimplementation of the strategy than on the evaluation of itsimpact.
Suomessa ja Ruotsissa (Suomen kansallinen raportti,s.113; Ruotsin kansallinen raportti, s.
In Sweden, the drugs coordinator, appointed in2002, has the responsibility of ensuring that the nationalaction plan is followed up (in annual reports). In Finland,too, research is planned to lay down some benchmarks bywhich the drug administration will monitor and evaluate itsactivities.
75–76) kansallisissahuumausainestrategioissa painotetaan enemmän strategiantäytäntöönpanon seurantaa kuin sen vaikutuksen arviointia.Ruotsissa vuonna 2002 nimetty huumekoordinaattorivarmistaa, että kansallista toimintasuunnitelmaa seurataan(vuosiraporteissa).
Luxembourg’s national focal point reports that theoutput of the 2000–04 plan will be evaluated in 2005 inorder to elaborate further and future strategies(Luxembourg national report, p.94).
Suomessakin suunnitellaan tutkimusta,jotta voidaan määrittää joitakin kriteerejä, joidenperusteella viranomaiset seuraavat ja arvioivat toimia.Luxemburgin kansallisen seurantakeskuksen mukaanvuosien 2000–2004 suunnitelman tuotoksia arvioidaanvuonna 2005, jotta voidaan valmistella uusia ja tuleviastrategioita (Luxemburgin kansallinen raportti, s.
Selected issue 1: Evaluation of ‘national drugs strategies’ in Europe year programme 2002–04 promotes evaluation in the fieldof prevention and social reintegration.
Erityiskysymys 1: Euroopan ”kansallisten huumausainestrategioiden” arviointi kolmivuotisessa ohjelmassa edistetään arviointia ehkäisynja sosiaalisen kuntouttamisen alalla.
However, it seems that the evaluation will comprisean examination of the extent to which the drugs strategyhas been implemented and whether it has met its strategicaims, rather than a complete assessment of the impact ofthe strategy on drug use.
Näyttääkuitenkin siltä, että arvio pikemminkin käsittää tutkimuksensiitä, missä laajuudesta huumestrategia on toteutettu jaonko se täyttänyt strategiset tavoitteensa – ei niinkäänkattavaa arviointia strategian vaikutuksista huumeidenkäyttöön.
In Portugal, the drugs strategyforesees ‘an external independent evaluation of its globaland sectorial implementation’ (Portuguese national report,p.65).
Portugalin huumausainestrategian mukaan ontehtävä ”ulkopuolinen riippumaton arviointi sen yleisestä jaalakohtaisesta täytäntöönpanosta” (Portugalin kansallinenraportti, s. 65).
An internal process of evaluation is also reported.
Lisäksi toteutetaan sisäinenarviointiprosessi.
Among the countries that present an evaluation either of theimplementation of the national drugs strategy or of itseffectiveness are Greece, Spain, France, Ireland and Portugal (Table6). The Spanish and Greek strategies referto the ‘evaluation of effectiveness’.
Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa ja Portugalissatehdään arviointi joko kansallisen huumausainestrategiantäytäntöönpanosta tai sen vaikuttavuudesta (taulukko 6).Espanjan ja Kreikan strategioissa viitataan ”vaikuttavuudenarviointiin”.
In Spain, the nine-yearnational strategy calls for the evaluation of its overall andsectorial implementation at mid-term, in 2003, and in2008. The aim is ‘to improve the effectiveness andefficiency of the public policies’ (Spanish national report,p.85), measuring the quantity and the quality of theservice provided.
Espanjan 9-vuotisen kansallisen strategianmukaan yleinen ja alakohtainen täytäntöönpano onarvioitava keskipitkällä aikavälillä, vuosina 2003 ja 2008.Tavoitteena on ”parantaa julkisen politiikan vaikuttavuuttaja tehokkuutta” (Espanjan kansallinen raportti, s.
Similarly, in Greece, the new action planon drugs 2002 refers to external evaluation of the overalleffectiveness of the policies implemented, which might takeplace in the future, having as its basis EU and internationalindicators (Greek national report, p.110).
85)mittaamalla tarjottavan palvelun määrää ja laatua.Vastaavasti Kreikan uudessa huumausaineita koskevassatoimintasuunnitelmassa vuodeksi 2002 viitataantoteutettujen politiikkojen yleisen vaikuttavuudenulkopuoliseen arviointiin, joka saatetaan tehdätulevaisuudessa ja joka perustuu EU:n ja kansainvälisiinindikaattoreihin (Kreikan kansallinen raportti, s. 110).
In those Member States that do not have, sensu stricto, a‘national drugs strategy’, overall evaluation has attractedlittle interest in recent years, even in countries with a cultureof evaluation of specific drugs projects. For example, in the Netherlands, where research, monitoring and evaluationare traditionally part of drug policy, a new (2002)‘governmental steering strategy’ aims to provide guidanceon performance for public administrative bodies (includingthose involved with healthcare and drugs) (Dutch nationalreport, pp.83–84).
Niissä jäsenvaltioissa, joissa ei varsinaisesti ole ”kansallistahuumausainestrategiaa”, ei viime vuosina ole juurikaankiinnitetty huomiota kokonaisarviointiin, vaikka niissä olisitotuttu arvioimaan huumeita koskevia erityishankkeita.Esimerkiksi Alankomaissa, missä tutkimus, seuranta jaarviointi ovat perinteisesti osa huumepolitiikkaa, uudessa(vuonna 2002 hyväksytyssä) ”hallituksenohjausstrategiassa” pyritään antamaan toimintaohjeitajulkisille hallintoelimille (myös terveydenhoidon jahuumausaineiden parissa toimiville) (Alankomaidenkansallinen raportti, s. 83–84).
And in Austria, although drug-relatedmonitoring has improved substantially in recent years,neither provincial plans (other than preliminary evaluationsin Vorarlberg) nor the overall drug policy have been thesubject of evaluation (Austrian national report, p.63).
Itävallassa huumeisiinliittyvä seuranta on viime vuosina parantunut tuntuvasti,mutta siellä ei ole arvioitu osavaltiokohtaisia suunnitelmia(Vorarlbergissä tehtyjä alustavia arviointeja lukuunottamatta) eikä yleistä huumepolitiikkaa (Itävallankansallinen raportti, s. 63).
Evaluations: ‘ex ante’, ‘mid-term’ and ‘ex post’
Arviointi: ”ennakkoarviointi”,”väliarviointi” ja ”jälkiarviointi”
The guide to the evaluation of EU activities (European Commission, 2003) identifies four main reasons forcarrying out evaluations: (1) to contribute to the design of strategies call for an overall (149) and sectorial evaluation, insome cases of effectiveness (Irish national report).
EU:n toiminnan arviointia koskevassa oppaassa (Euroopankomissio, 2003)arviointien tekemiseen esitetään neljäpääsyytä: 1) ne edistävät toimenpiteiden suunnittelua, 2) ne
However,data received show that, in fact, evaluations conducted sofar have been a judgment more of the level ofimplementation than of the effectiveness of the strategy. In France, the evaluation of the threeyear action plan1999–2002 (carried out by the Observatoire Français des Drogues et des Toxicomanies (OFDT) from 2000 to 2003)included both an ‘overall evaluation’ and the evaluation offive priority programmes (150).
Ranskan, Irlannin ja Portugalin kansallisissahuumausainestrategioissa vaaditaan kokonaisarviointia(149)ja alakohtaista arviointia, joissakin tapauksissa myösvaikuttavuuden arviointia (Irlannin kansallinen raportti).Saadut tiedot osoittavat kuitenkin, että tähänastisetarvioinnit ovat koskeneet pikemminkintäytäntöönpanoastetta kuin strategian vaikuttavuutta.Ranskassa vuosien 1999–2002 kolmivuotisentoimintasuunnitelman arviointi (jonka Observatoire Françaisdes Drogues et des Toxicomanies (OFDT)toteutti vuodesta2000 vuoteen 2003) sisälsi sekä ”kokonaisarvioinnin” ettäviiden ensisijaisen ohjelman(150) arvioinnin.
The evaluation stopped shortof judging the impact of measures taken on the overall drugsituation.
Arviointi eikoskenut toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta yleiseenhuumetilanteeseen.
It was, therefore, essentially an assessment ofprogress, against which the achievement of operationalobjectives has been assessed.
Siinä arvioitiin siis lähinnä etenemistäarvioituihin toiminnallisiin tavoitteisiin nähden.
In Ireland, the national drugsstrategy calls for ‘an independent evaluation on theeffectiveness of the overall framework by end of 2004’
Irlanninkansallisessa huumausainestrategiassa vaaditaan ”yleistenpuitteiden vaikuttavuuden riippumatonta arviointia vuoden2004 loppuun mennessä” (National Drugs Strategy
Table 6: Characteristics of some national strategies’ evaluations
Taulukko 6: Joidenkin ”kansallisten huumausainestrategioiden” arvioinnin ominaispiirteitä
‘National drugs strategy’
”Kansallinen huumausainestrategia”
Scope of the evaluation
Arvioinnin kohde
Aim of the evaluation
Arvioinnin tavoite
Evaluation terms
Arviointijakso
Overall and specific
Yleinen ja erityinen
National drugs strategy, 2000–08
Kansallinen huumausainestrategia 2000–2008
National drugs strategy, 2001–08: ‘Building on experience’
Kansallinen huumausainestrategia, 2001–2008: Kokemuksen hyödyntäminen (Building on Experience)
The national strategy for the fight against drugs 1999; action plan, 2000–04
Kansallinen strategia huumeiden torjumiseksi 1999; toimintasuunnitelma 2000–2004
Evaluation(ex post — ex ante) interventions; (2) to improve the quality of the intervention;(3) to aid the efficient allocation of resources (i.e.efficiency); and (4) to report on the achievements of theintervention (i.e. accountability).
Arviointi(ennakkoarviointi – jälkiarviointi) ne kertovat toimenpiteiden tuloksista (eli vastuuvelvollisuus)Samassa oppaassa kuvataan arvioinnin kolmea vaihetta:ennakkoarviointia, väliarviointia ja jälkiarviointia.
‘National drugsstrategy’(1)
”Kansallinen huumausainestrategia”(1)Suunnan määritteleminen,
Monitoring Information flows
Seuranta Tietovirrat
Implementation Delivery of thestrategy on theground, setand checkperformanceindicators
Täytäntöönpano Strategian toteuttaminen paikan päällä, tulosindikaattoreiden määrittäminen ja tarkastaminen suuntaviivojen ja tavoitteiden vahvistaminen, toimenpiteiden ja tietyllä aikavälillä saavutettavien päämäärienyksityiskohtainen määritteleminen
Ex anteevaluation is carried out before the implementation,supposedly to assess the need for action or to establish abaseline.
Ennakkoarviointi tehdään ennen täytäntöönpanoatoiminnan tarpeen arvioimiseksi tai perusrakenteidenluomiseksi.
Ex anteevaluation is reported in national drugsstrategies as revision processes, conducted byparliamentary commissions, government commissions or bygovernment departments, which are stated to be the basisof several national drugs strategies (Belgium, Germany,Spain, Ireland, Portugal, Sweden).
Ennakkoarvioinnista raportoidaan kansallisissahuumausainestrategioissa tarkistusprosesseina niidenparlamentaaristen valiokuntien, valtion toimikuntien taiministeriöiden ohjauksessa, jotka mainitaan useankansallisen huumausainestrategian perustaksi (Belgia,Saksa, Espanja, Irlanti, Portugali, Ruotsi).
The term ‘drugs strategy’ also includes any equivalent action plans arisingfrom the strategy.
Termi ”huumausainestrategia” kattaa myös kaikki vastaavanlaiset strategiaan pohjautuvat toimintasuunnitelmat.
Mid-term evaluation is reported in the Spanish, Irish and Portuguese ‘national drugs strategies’ as a tool to adjustinterventions and objectives ‘along the way’.
Väliarviointi mainitaan Espanjan, Irlannin ja Portugalin”kansallisissa huumausainestrategioissa” välineenä, jonkaavulla toimenpiteitä ja tavoitteita voidaan mukauttaa”matkan varrella”.
The approachof adjusting ‘along the way’ is not confined to countries thatare engaged in a proper evaluation process.
Tällaiset ”matkan varrella” tehtävätmukautukset eivät rajoitu maihin, joissa toteutetaanvarsinainen arviointiprosessi.
Its use is alsoreported in those countries that set up monitoring systems,where it is used to contribute reliable information to helpadjust and reshape future actions.
Niitä käytetään myös maissa,joissa on seurantajärjestelmiä, sillä niistä saadaanluotettavaa tietoa tulevien toimien mukauttamiseen jatarkistamiseen.
This would imply anassessment of value more typical of evaluative activities.Again, monitoring and evaluation are usedinterchangeably.
Tässä näyttäisi olevan kyse arviointitoimilletyypillisestä arviosta. Termejä ”seuranta” ja ”arviointi”käytetään siis sekaisin.
have ready access to data sources.
tietolähteisiin.
However, they mighttend to justify failures to meet objectives and are less willingto make observations or suggest changes that could be seenas a threat to the organisation.
He saattavat kuitenkin puolustellaepäonnistumisia, eivätkä he välttämättä halua tehdäsellaisia huomioita tai ehdottaa sellaisia muutoksia, joitavoitaisiin pitää uhkana organisaatiossa.
External evaluators, incontrast, should provide a more objective and reliable viewas they are not involved with the organisation, but theymight have more difficulties in accessing informationsources, and they run the risk of trying to satisfy the clientby providing results as good as can be expected. Moreover,external evaluators are usually costly.
Sen sijaanulkopuolisten arvioijien näkemyksen pitäisi olla puolueetonja luotettava, koska he eivät kuulu organisaatioon, muttaheillä voi olla vaikeuksia päästä käsiksi tietolähteisiin, ja hesaattavat pyrkiä miellyttämään asiakasta esittämällä hyviätuloksia.
There is, then, achoice to make between, on the one hand, a betterunderstanding of the situation and the ability to obtaininformation objectivity and, on the other hand, greaterobjectivity and expertise in evaluation.
Ulkopuoliset arvioijat ovat myös yleensä kalliita.Arvioinnissa on siis valittava yhtäältä paremmantilannekuvan ja tiedonsaantimahdollisuuden, toisaaltapuolueettomuuden ja asiantuntijuuden välillä.
In the field of drugs, the aim of the evaluation process isalways to improve the quality of existing interventions andthe design of new ones.
Huumausaineiden alalla arviointiprosessin tavoitteena onaina parantaa nykyisten toimenpiteiden laatua ja uusientoimenpiteiden suunnittelua.
However, it may be assumed thatwhen one drugs strategy succeeds another the ex anteandex postevaluations merge, resulting in a cyclical process inwhich the final results of the past strategy provide input forthe future strategy (Figure 24).
Voidaan kuitenkin olettaa, ettähuumausainestrategioiden seuratessa toisiaanennakkoarviointi ja jälkiarviointi sulautuvat toisiinsa. Tässäsyklisessä prosessissa aiemman strategian lopputuloksiahyödynnetään tulevassa strategiassa (kaavio 24).
Actors in the evaluation
Kummastakin löytyy esimerkkejä jakummassakin on omat etunsa ja haittansa.
Most Member States seem to favour a mixed approach: in Ireland, the mid-term evaluation of the national drugsstrategy will be carried out in 2005 by external consultantsunder the guidance of a cross-sectorial steering group; in Portugal, internal staff and external consultants will run theevaluation of the 2000–04 action plan; and in France,external evaluators and internal staff of the OFDT havecarried out different aspects of the evaluation on the threeyear action plan.
Useimmissa jäsenvaltioissa suositaan näidenlähestymistapojen yhdistelmää: Irlannissa ulkopuolisetkonsultit suorittavat kansallisen huumausainestrategianväliarvioinnin vuonna 2005 monialaisen ohjausryhmänvalvonnassa, Portugalissa sisäiset työntekijät ja ulkopuolisetkonsultit toteuttavat vuosien 2000–2004toimintasuunnitelman arvioinnin, ja Ranskassa ulkopuolisetkonsultit ja OFDT:n sisäiset työntekijät ovat vastanneetkolmivuotisen toimintasuunnitelman arvioinnin eri osaalueista.
In Spain, the mid-term evaluation (2004)is currently being undertaken by the staff of the nationalplan on drugs (PNSD), whereas the Greek plan demandsan external evaluation.
Espanjassa kansallisen huumausainesuunnitelman(PNSD) työntekijät tekevät parhaillaan väliarviointia(vuonna 2004), kun taas Kreikan suunnitelmassaedellytetään ulkopuolista arviointia.
In Sweden, the National Institute of Public Health will evaluate public health policy throughmeasurement of several lifestyle variables.
Ruotsissa Statens Folkhälsoinstitut arvioi kansanterveyspolitiikkaa mittaamallauseita elämäntapoja koskevia muuttujia.
One objective ofthe policy (No11) aims to reduce tobacco and alcohol use,achieve a society free from illicit drugs and doping andreduce the harmful effects of excessive gambling.
Politiikan yhtenätavoitteena (tavoite nro 11) on tupakoinnin jaalkoholinkäytön vähentäminen, huumeista ja dopingistavapaan yhteiskunnan saavuttaminen sekärahapeliriippuvuuden haittavaikutusten vähentäminen.
Internal evaluators can offer a broader knowledge of thestructures and the communication mechanisms, are familiarwith the organisation and with the subject under review and
Sisäisillä arvioijilla on laaja tietämys rakenteista javiestintämekanismeista, he tuntevat hyvin organisaation jaarvioinnin kohteen, ja he pääsevät helposti käsiksi
In all countries in which an evaluation process is carriedout, the national coordination agency appears to be theauthority responsible for organising and delivering the
Kaikissa maissa, joissa toteutetaan arviointiprosessi,kansallinen koordinointivirasto vastaa arviointiprosessin
Selected issue 1: Evaluation of ‘national drugs strategies’ in Europe
Erityiskysymys 1: Euroopan ”kansallisten huumausainestrategioiden” arviointi analyysia pidetään yleensä merkityksettömänä, ja sesisältyy tutkimustoimiin vain harvoin.
Constraints on evaluation evaluation process: the Interministerial Mission (MILDT) in France, the PNSD in Spain, the Institute for Drugs and Drug Addiction (IDT) in Portugal, the Drugs Directorate in Ireland, the Drug Coordinator Office in Sweden and, asannounced in the 2001 Belgian ‘strategy’, the General Drug Cell in Belgium, when it comes into operation.
Arviointia koskevat rajoitukset järjestämisestä ja toteuttamisesta: Ranskassa ministeriöidenvälinen valtuuskunta (MILDT), Espanjassa PNSD,Portugalissa huumausaineiden ja niiden väärinkäytönseurannan laitos (IDT), Irlannissa Drugs Directorate,Ruotsissa huumekoordinaattorin virasto ja ”Belgiassa senvuoden 2001 strategian” mukaan Cellule Drogue, kunhanse aloittaa toimintansa.
Withinthese agencies, the drugs monitoring centres, which areusually the same as the Reitox national focal points, areresponsible for providing the information and datanecessary for the evaluation, and sometimes are alsotechnically responsible for the evaluation.
Näiden virastojen sisällähuumausaineiden seurantakeskukset, jotka ovat yleensäsamat kuin Reitoxin kansalliset seurantakeskukset, antavatarviointiin tarvittavat tiedot ja vastaavat joskus myösarvioinnin teknisestä toteutuksesta.
Targets and indicators
Tavoitteet ja indikaattorit
Within the scientific community it is acknowledged that it isvery difficult to determine whether or not a drug policy iseffective.
Tutkimusyhteisössä myönnetään, että huumepolitiikanvaikuttavuutta on erittäin vaikea määrittää.
Experts and professionals warn of the difficultiesposed by impact evaluation of a public policy: ‘layers ofcomplexity’ and a ‘multitude of cause and effect linkages’must be considered.
Asiantuntijat jaammattilaiset varoittavat julkisen politiikan vaikutustenarviointiin liittyvistä vaaroista: siinä on otettava huomioon”aiheen monitahoisuus” sekä ”monenlaiset syy- jaseuraussuhteet”.
Indeed, it can be difficult to detect acausal link between a drugs policy and its outcome andimpact because of the variety of interventions and effects tobe measured and the possible external factors (confoundingfactors) influencing the reality (for example socioeconomicconditions, subcultures).
Syy-yhteyttä huumepolitiikan sekä sentulosten ja vaikutusten välillä voi todellakin olla vaikeahavaita, koska toimenpiteitä ja mitattavia vaikutuksia onpaljon ja koska mahdolliset ulkoiset tekijät (sekoittavat tekijät)voivat vaikuttaa tilanteeseen (esimerkiksi sosioekonomisetolot, alakulttuurit).
Some research suggests that drugsphenomena might depend more on behavioural andsocietal factors than on policy interventions.
Jonkin tutkimuksen mukaanbehavioraaliset ja yhteiskunnalliset tekijät voivat vaikuttaahuumeilmiöön enemmän kuin poliittiset toimenpiteet.
Moreover, the illicit nature of drug use can be a seriousobstacle to data collection, which is an essential tool to anyevaluation process, leaving many important aspects of thedrug phenomenon unidentified.
Huumeidenkäytön laittomuus voi myös olla suuri estetiedonkeruussa, joka on välttämätön työkalu kaikissaarviointiprosesseissa. Näin huumeilmiön monet merkittävätosa-alueet voivat jäädä huomaamatta.
Thus, evaluation in the fieldof drug intervention must be carefully thought out and itsresults must be interpreted with caution.
Huumeidenvastaisten toimenpiteiden arviointi on siis suunniteltavahuolellisesti, ja sen tuloksia on tulkittava varoen.
The question of the extent to which the effects of actionsimplemented as the result of a ‘national drugs strategy’ canbe measured is often raised.
Usein kysytään, missä määrin ”kansallisessahuumausainestrategiassa” toteutettujen toimien vaikutuksiavoidaan mitata.