natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indicative summary table of progress towards meeting environmental targets or objectives, and highlights of
Yhteenvetotaulukko edistymisestä kohti ympäristötavoitteita ja -päämääriä sekä niihin liittyvistä trendeistä viimeisten 10 vuoden ajalta (
C related trends over the past 10 years (
Yhteenvetotaulukko edistymisestä kohti ympäristötavoitteita ja -päämääriä sekä niihin liittyvistä trendeistä viimeisten 10 vuoden ajalta (C) (jatk.)
Environmental issue
Ympäristökysymys
EEA-38 — trend?
EU-27 EEA-38 – saavutetaanko – trendi?tavoite?
EU-27 — on track?
EU-27 EEA-38 – saavutetaanko – trendi?tavoite?
To limit increases to below ý (
Rajoittaa nousu globaalisti ý (
Global mean temperature change
Maailmanlaajuinen keskilämpötilan muutos alle kahden asteen (
Greenhouse gas emissions þ ( î
Kasvihuonekaasupäästöt þ ( î þ î
To reduce greenhouse gas emissions; by 20 % by b
Uimaveden laadun ja yhdyskuntajätevesien määräystenmukaisuus (
To reduce primary energy use; by 20 % by 2020 vs.
Vähentää primäärienergian kulutusta 20 % vuoteen 2020 mennessä verrattuna nykytilan jatkumiseen (b)
To increase energy consumption from renewables; by 20 % by 2020 (b)
Ilmanlaatu taajamissa (Hiukkaset ja otsoni)
Nature and biodiversity ý è
2020 mennessä (Luonto ja luonnon monimuotoisuus ý è
Not to exceed critical loads of eutrophying
Ei ylitetä rehevöittävien aineiden kriittistä c) kuormitusta (
Pressure on ecosystems (from air pollution, e.g. eutrophication) c) substances (
Ekosysteemien paineet (Ilmansaasteiden aiheuttamat, esim. rehevöityminen)
Conservation status(safeguard EU's most important habitats and species) ý (terrestrial)
¨ Vaihteleva kehitys(Yleinen ongelma säilyy) ý (Maaympäristö)
To halt the loss of biodiversity ( e) ( f ) ý (marine)
Pysäyttää luonnon monimuotoisuuden ý EU ei ole saavuttamassa tavoitetta (Joissakin maissa tavoite voidaan saavuttaa) f ý (Meriympäristö)
Biodiversity (terrestrial and marine species and habitats)
Monimuotoisuus (Maan ja meren lajit ja elinympäristöt) e) ( väheneminen (
Soil degradation(soil erosion) g ) its functions (
Maaperän pilaantuminen (Maaperän eroosio)
Natural resources and waste
Estää maaperän huonontuminen ja suojella
To decouple resource use from economic growth (
EEA ( g sen toimintoja (
Decoupling(resource use from economic growth)
Luonnonvarat ja jätteet
Waste generation
Kytkeä irti luonnonvarojen käyttö ja taloudellinen h
To substantially reduce ý (
Irtikytkentä (Luonnonvarojen käyttö ja talouskasvu) kasvu (
(ì) h waste generation (
(ì) h jätteiden syntymistä (
Waste management (recycling)
Jätehuolto (Kierrätys)
Several recycling targets for different specific waste streams
Useita kierrätystavoitteita tietyille jätevirroille
To achieve good quantitative status of
Saavuttaa hyvä määrällinen vesistöjen
Water stress (water exploitation) i ) water bodies (
Vesistressi (Vesivarojen hyödyntäminen) i ) tila (
The he state of t state of the environment in Europe he environment in Europe
Euroopan ympäristö _BAR_ Tila ja näkymät 2010
Environmental issue
Yhteenveto
EEA-38 — trend?
Euroopan ympäristön tila la
Environment and health
Ympäristökysymysten ja haasteiden kehitys
To achieve good ecological and chemical status of water
Ympäristö ja terveys
To comply with bathing water quality, urban wastewater
Pikemminkin se osoittaa lisääntynyttä monimutkaisuutta tavassamme ymmärtää ympäristön haasteita ja vastata niihin.
Water pollution (from point sources, and bathing water quality) k l ) treatment (
Suojelaan valittuja lajeja ja elinympäristöjä.
Transboundary air
1970/1980 (Tähän päivään asti)
¨ î pollution (NO
Lisääntyvämonimutkaisuus
To limit emissions of acidifying, eutrophying and ozone precursor pollutants (c) particles) ý è
Kierrätetään Vähennetään jätteitä; epä-vähennetään puhtauksien
Air quality in urban areas (particulate matter and ozone)
1990 (Tähän päivään asti)
To attain levels of air quality that do not give rise to negative health impacts (m)
Vähennetään teolisuuden, liikenteen ja maatalouden kasvihuonekaasupäästöjä; lisätään uusiutuvan energian osuutta.
Negative developments(î) Decreasing trend(ì) Increasing trend
Vaikutukset ovat usein suuria ja mahdollisesti katastrofaalisia (14).
Legend Positive developmentsî Decreasing trendì Increasing trend þ EU on track (some countries may not meet target)
ryhdytään toimiin jätteiden tulokaslajien syntymistä suhteen; torjunta-vähennetään toimila.maatalouden, metsätalouden, kalastuksen ja liikenteen aiheuttamaa painetta.
¨ Mixed progress(but overall problem remains) ý EU not on track(some countries may meet target)
Useissa taustalla tapahtuvissa Euroopan ympäristön kehityskuluissa voidaan nähdä systeemisen riskin keskeisiä ominaisuuksia: päästöjä yhteisistä lähteistä (esimerkiksi liikenteeseen liittyvät melu ja ilmansaasteet) ilmaan, veteen ja maaperään, säännelään kemialisia aineita.
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Monet Euroopan ympäristökysymykset, kuten ilmastonmuutos tai luonnon monimuotoisuuden väheneminen, ovat sidoksissa toisiinsa ja niillä on monimutkainen ja usein globaali luonne.
S y n the he si s iss of linked and interdependent functions provided by different natural and social systems.
Yhdistetään ekosysteemipalvelut ilmastonmuutokseen, luonnonvarojen käyttöön ja
This does not imply that the environmental concerns which emerged in the previous century, such as how to reduce greenhouse gas emissions or halt biodiversity loss, are no longer important.
Luodaan koko talouden kattavia lähestymistapoja, tuotetaan käyttäytymisen kannustimia ja tasapainottavia voimia terveyteen;
Rather, it points towards an increased degree of complexity in the way we understand and respond to environmental challenges.
Ne liittyvät läheisesti muihin haasteisiin, kuten kestävän kehityksen vastainen luonnonvarojen käyttö, ja kattavat yhteiskunnan ja talouselämän sekä heikentävät tärkeitä ekosysteemipalveluja.
The report seeks to shed light from various viewpoints on key characteristics of the complex links between environmental issues.
kulutuksele; hilitsemisen ja sopeutumisen globaali taakanjako.
It does so by providing a closer analysis of the links between different environmental challenges, as well as between environmental and sectoral trends and their respective policies.
luonnonvarakirjanpito (eli vesi, maa, luonnon monimuotoisuus, materiaalit, ruoka, energia, vesi) ja kulutuksen tehokkuutta kasvavan kysynnän,
For example, reducing the rate of climate change requires not only the reduction of greenhouse gas emissions from power plants, but also the reduction of more diffuse emissions from transport and agriculture as well as changes in household consumption patterns.
Kun ympäristöhaasteet ovat muuttuneet entistä monimutkaisemmiksi ja syvästi sidoksissa muihin yhteiskunnallisiin huolenaiheisiin oleviksi, niihin liittyvät epävarmuustekijät ja riskit ovat lisääntyneet.
Systemic risks can be triggered by sudden events or built up over time, with the impact often being large and possibly catastrophic (14).
eri toimialojen halintaa koskevissa päätöksissä.
A number of underlying developments in Europe's environment display key characteristics of systemic risk:
haitalisile päästöile ja muile stressi-tekijöile; kytketään paremmin ihmisten ja ekosysteemin terveys toisiinsa.
• many of Europe's environmental issues, such as climate change or biodiversity loss, are linked and have a complex and often global character;
resurssien ja kilpailun edessä; puhtaampi tuotanto.
The report does not present any warnings of imminent environmental collapse.
Raportissa ei esitetä varoituksia ympäristön välittömästä romahtamisesta.
However, it does note that some local and global thresholds are being crossed, and that negative environmental trends could lead to dramatic and irreversible damage to some of the ecosystems and services that we take for granted.
Se kuitenkin muistuttaa, että jotkut paikalliset ja maailmanlaajuiset kynnysarvot ovat ylittymässä ja että kielteiset ympäristötrendit voivat johtaa dramaattisiin ja peruuttamattomiin vahinkoihin joissakin ekosysteemeissä ja palveluissa, joita pidämme itsestäänselvyyksinä.
In other words, the current insufficient rate of progress observed over the past few decades in addressing environmental issues may severely undermine our ability to deal with potential future negative impacts.
Toisin sanoen viime vuosikymmeninä havaittu nykyinen riittämätön nopeus puuttua ympäristökysymyksiin voi vakavasti heikentää kykyä käsitellä mahdollisia tulevia kielteisiä vaikutuksia.
Looking at the state of the environment and future challenges from different perspectives
Ympäristön tilan ja tulevaisuuden haasteiden tarkastelua eri näkökulmista
Subsequent chapters assess, in more detail, key trends in the four environmental priority issues already mentioned.
Seuraavissa luvuissa arvioidaan tarkemmin aiemmin mainittujen neljän ympäristön painopistealueen keskeisiä trendejä.
Chapters 2 to 5 provide an assessment of the state of, trends in and prospects for each of these issues.
Luvuissa 2–5 esitetään arvio kunkin alueen tilasta, kehityssuunnista ja tulevaisuudennäkymistä.
Chapter 6 reflects on the many direct and indirect connections across issues from the perspectives of natural capital and ecosystem services, focusing on land, soil and water resources.
Luvussa 6 pohditaan eri ympäristökysymysten monia suoria ja epäsuoria yhteyksiä luontopääoman ja ekosysteemipalvelujen näkökulmista keskittyen maahan, maaperään ja vesivaroihin.
Chapter 7 uses another lens by looking out to the rest of the world in terms of key socioeconomic and environmental megatrends that can be expected to affect Europe's environment.
Luku 7 käyttää toista tapaa katsomalla muun maailman keskeisiä sosioekonomia ja ympäristöllisiä megatrendejä, joiden voidaan odottaa vaikuttavan Euroopan ympäristöön.
The final chapter, Chapter 8, reflects on the findings of the previous chapters and their implications for future environmental priorities.
Viimeisessä luvussa, luvussa 8, pohditaan aiempien lukujen päätelmiä ja niiden vaikutusta tuleviin ympäristöalan painopisteisiin.
It does this through an additional series of lenses; the lens of managing natural capital and ecosystem services, the lens of a green economy, the lens of strengthened integrated policies and the lens of state-of-the-art information systems, and concludes that:
Tarkastelussa käytetään uutta sarjaa linssejä, yksi on luontopääoman ja ekosysteemipalvelujen hallintaa varten, toinen on vihreän talouden linssi, kolmas vahvistetun yhdennetyn politiikan ja neljäs tietojärjestelmien state-of-the-art -linssi. Luvussa todetaan, että:
• better implementation and further strengthening of environmental protection provide multiple benefits;
• ympäristönsuojelun parempi täytäntöönpano ja sen edelleen vahvistaminen tarjoavat monia etuja
• dedicated management of natural capital and ecosystem services increases resilience;
• luontopääoman ja ekosysteemipalvelujen räätälöity hallinta lisää sietokykyä
Climate change could lead to catastrophic impacts if unchecked
Ilmastonmuutos voi hallitsemattomana johtaa katastrofaalisiin vaikutuksiin
While the global climate has been remarkably stable for the past 10 000 years, providing a backdrop for the development of human
Vaikka globaali ilmasto on ollut huomattavan vakaa viimeiset 10 000 vuotta ja tarjonnut olosuhteet sivilisaation kehittymiselle, on nyt
This is widely recognised as one of the most prominent challenges facing humankind.
Tämä on yleisesti tunnustettu yhdeksi ihmiskunnan merkittävimmistä haasteista.
Measurements of the global atmospheric
Maailmanlaajuiset
A concentrations of greenhouse gases (GHG) (
A) pitoisuuksien mittaukset ilmakehän kasvihuonekaasujen (GHG) ( osoittavat merkittävää kasvua esiteollisen aikakauden jälkeen ja hiilidioksidin (CO
) far exceeding the natural range of the past 650 000 years. The
) taso ylittää huomattavasti viime 650 000 vuoden
2 concentration of atmospheric CO has increased from a pre-industrial
2 luonnollisen vaihteluvälin. Ilmakehän hiilidioksidin pitoisuus on noussut esiteollisen ajan noin 280 ppm tasosta ylemmäksi kuin 387 ppm vuonna
Increases in GHG emissions are largely due to the use of fossil fuels, although deforestation, land-use change and agriculture also provide significant but smaller contributions.
Kasvihuonekaasupäästöjen lisääntyminen johtuu suurelta osin fossiilisten polttoaineiden käytöstä, vaikka myös metsien tuhoutuminen, maankäytön muutokset ja maatalous vaikuttavat merkittävästi mutta pienemmällä osuudella.
As a consequence, the average global air temperature in 2009 had risen by 0.7 to 0.8 °C since pre-industrial times (3).
Tämän seurauksena keskimääräinen globaali ilman lämpötila vuonna 2009 oli noussut 0,7–0,8 °C esiteollisesta ajasta (3).
Indeed, the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) concluded that global warming since the middle of the 20th century is very likely to have been due to human
Hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC) totesi, että ilmaston lämpeneminen 1900-luvun puolivälin jälkeen on hyvin todennäköisesti
influences (
ollut seurausta ihmisten vaikutuksesta (
In addition, best estimates of current projections suggest global mean temperatures could rise by as much as 1.8 to 4.0 °C — or 1.1 to 6.4 °C taking into account the full uncertainty range — over the course of this century if global action to limit GHG emissions proves unsuccessful (4).
Lisäksi parhaiden nykyolettamuksiin pohjautuvien arvioiden mukaan maailmanlaajuinen keskilämpötila voi nousta jopa 1,8–4,0 °C – tai 1,1–6,4 °C kun otetaan huomioon koko epävarmuusväli – tämän vuosisadan aikana, jollei onnistuta maailmanlaajuisissa toimissa rajoittaa kasvihuonekaasupäästöjä (4).
Recent observations give reason to believe that the rate of growth of GHG emissions and many climate impacts are approaching the upper boundary of the IPCC range of projections
Viimeaikaiset havainnot antavat aihetta uskoa, että kasvihuonekaasupäästöjen kasvu ja monet ilmastovaikutukset ovat lähestymässä pikemminkin IPCC:n ennusteiden ylärajaa kuin
Changes in climate and temperature increases of such magnitude are associated with a wide range of potential impacts.
Sen suuruusluokan muutoksiin ilmastossa ja lämpötilassa liittyy monenlaisia mahdollisia vaikutuksia.
Already over the last three decades, warming has had a discernible influence at the global scale on observed changes in many human and natural systems
Jo kolmen viime vuosikymmenen aikana lämpenemisellä on ollut havaittavaa vaikutusta maailmanlaajuisesti monissa ihmisen ja luonnon järjestelmissä mukaan lukien muutokset sadannassa, globaalissa merenpinnan nousussa,
— including shifts in precipitation patterns, rising global mean sea level, the retreat of glaciers and decline in the extent of Arctic sea ice coverage.
Ilmastonmuutos l ma st on muutos jäätiköiden vetäytymisessä ja arktisen merijään laajuuden vähenemisessä.
Furthermore, in many instances river run-off has changed, especially in snow- or glacier-fed rivers (6).
Lisäksi monissa tapauksissa jokien valumat ovat muuttuneet, erityisesti
Other consequences of changing climatic conditions include increases in global mean ocean temperatures, widespread melting of snow and ice sheets, increased flood risk for urban areas and ecosystems, ocean acidification, and extreme climatic events including heat waves.
Muita muuttuvien ilmasto-olosuhteiden seurauksia maailmanlaajuisesti ovat valtamerien keskilämpötilan nousu, laaja lumien ja jäätiköiden sulaminen sekä taajamien ja ekosysteemien tulvavaaran, merien happamoitumisen ja äärimmäisten sääolojen kuten helleaaltojen esiintymisen lisääntyminen.
The impacts of climate change are expected to be felt in all regions of the planet, and Europe is no exception.
Ilmastonmuutoksen odotetaan tuntuvan kaikilla alueilla maapallolla eikä Eurooppa ole poikkeus.
Unless action is taken, climatic changes are expected to lead to considerable adverse impacts.
Ellei toimiin ryhdytä, ilmastonmuutoksen odotetaan johtavan huomattaviin haitallisiin vaikutuksiin.
Past and projected global surface temperature change (relative to 1980–19), based on multiaverages for selected IPCC scenarios
Toteutunut ja ennustettu maapallon pintalämpötilan muutos (verrattuna jaksoon 1980–19), joka perustuu eräiden IPC:n skenaarioiden monimallikeskiarvoihin
2100Year 2000 constant concentrations
2100Vuoden 2000 pitoisuustasot
20th century
1900-luku
The bars on the right of the figure indicate the best estimate (solid line within each bar) and the likely range asesed for all six IPCC marker scenarios at 2090–2099 (relative to 1980–1999).
Palkit kuvan oikealla puolella osoittavat parasta arviota (viiva kussakin pylväässä) ja todennäköistä vaihteluväliä kuudessa arvioidussa IPCC:n skenaariossa jaksolle 2090–2099 (suhteessa jaksoon 1980–1999).
The horizontal black line has been added by EEA to indicate the EU Council conclusion and UNFCC Copenhagen Accord objective of 2 °C maximum temperature increase above pre-industrial (1.4 °C above 1990 because of about 0.6 °C temperature increase from the pre-industrial period to 1990).
EEA on lisännyt mustan vaakaviivan osoittamaan EU:n neuvoston päätöksen ja UNFCCC:n Kööpenhaminan sopimuksen tavoitetta lämpötilan kahden asteen enimmäisnoususta esiteollisen ajan tasosta (1,4 °C yli vuoden 1990 tason, koska lämpötila nousi noin 0,6 astetta esiteollisesta ajasta vuoteen 1990 mennessä).
Source: Intergovernmental Panel on Climate Change (IPC) (
Hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC) (
Meeting the target of limiting global temperatures increases to less than 2 °C will require a concerted global effort — including further substantial GHG emission reductions in Europe.
Jotta saavutettaisiin tavoite rajoittaa maapallon lämpötilan nousu alle kahden asteen, tarvitaan yhteisiä maailmanlaajuisia toimia. Yksi niistä on jatkaa merkittävää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä Euroopassa.
In 2008, the EU was responsible for between 11 and 12 % of global GHG emissions (9) — while being home to 8 % of the world's population.
Vuonna 2008 EU oli vastuussa 11–12 prosentista maailman kasvihuonekaasupäästöistä (9) kun siellä samalla asuu kahdeksan prosenttia maailman väestöstä.
According to current projections taking into account population growth and economic development worldwide, Europe's percentage contribution will decrease, as emissions in emerging economies continue to increase (10).
Maailman väestön kasvun ja taloudellisen kehityksen huomioon ottavien nykyisten ennusteiden mukaan Euroopan prosentuaalinen osuus vähenee kun päästöt kehittyvissä talouksissa kasvavat edelleen (10).
Annual emissions of GHG in the EU in 2008 corresponded to around
Euroopan unionin vuotuinen kasvihuonekaasupäästö vuonna 2008 vastasi noin kymmentä hiilidioksidiekvivalenttitonnia henkilöä kohti (
Meanwhile, the EU is in third place behind China and the USA ( the trends in EU GHG emissions relative to economic development — measured as gross domestic product (GDP) — in the EU indicate an overall decoupling of emissions from economic development over time.
Samalla EU:n kasvihuonekaasupäästöjen ja bruttokansantuotteella (bkt) mitatun taloudellisen kehityksen suhteen muutos EU:ssa osoittaa, että yleisesti ottaen päästöjen kehitys on kytketty irti talouden kehityksestä.
Between 1990 and 2007, emissions per unit of GDP decreased in the EU-27 by more than a third (11).
Vuosien 1990 ja 2007 välillä päästöt bkt-yksikköä kohden laskivat EU-27 -maissa yli kolmasosalla (11).
However, it should be noted that these emission figures only represent what is emitted within the EU territory, calculated according to agreed international guidelines under UNFCCC.
On kuitenkin syytä huomata, että nämä päästöjen määrät koskevat vain EU:n alueen päästöjä laskettuina UNFCCC:n sovittujen kansainvälisten ohjeiden mukaisesti.
Europe's contribution to global emissions could be greater if European imports of goods and services, with their 'embedded carbon', are taken into account.
Euroopan osuus maailman päästöistä voisi olla suurempi, jos Euroopan tuontitavaroiden ja palvelujen "upotettu hiili" otetaan huomioon.
Current emission data confirm that the EU-15 Member States are on track to meet their joint target of cutting emissions by 8 % compared to base-year levels — 1990 for most countries — during the first commitment period under the Kyoto Protocol: the years 2008 to 2012.
Nykyiset päästötiedot vahvistavat, että EU-15 -maat ovat saavuttamassa yhteisen tavoitteen vähentää päästöjä kahdeksalla prosentilla verrattuna perusvuoden tasoon – useimmissa maissa 1990 – Kioton pöytäkirjan ensimmäisellä sitoumuskaudella 2008–2012.
Reductions in the EU-27 have been even greater than in the EU-15; domestic GHG emissions fell by approximately 11 % between 1990
Vähennykset EU-27 -maissa ovat olleet vielä suurempia kuin EU-15:ssa ja kasvihuonekaasupäästöt
and 2008 (
vähenivät noin 11 prosentilla vuosien 1990 ja 2008 välillä (
Domestic GHG emissions in EU-15 and EU-27 between
Kasvihuonekaasupäästöt EU-15 -maissa ja EU-27
190 and 2008 (
-maissa jaksolla 190–2008 (
EU-15: – 8 % Kyototarget by 2008–2012
EU-15: – 8 % Kioton tavoite 2008–2012
EU-27: – 20 % unilateraltarget by 2020
EU-27: – 20 % yksipuolinen tavoite vuoteen 2020 mennessä
EU-27 total greenhouse gas emissions EU-15 total greenhouse gas emissions
EU-27 kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt EU-15 kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt
• fuel efficiency improvements in vehicles;
Ilmastonmuutos l ma st on muutos
• decreases in emissions from agriculture (by more than 20 % since 1990);
Toisaalta päästöjä ovat tuoneet alaspäin samalla ajanjaksolla sellaiset tekijät kuten:
• a shift from coal to less polluting fuels, particularly gas and biomass, for the production of electricity and heat;
Kuva 2.4 Kasvihuonekaasupäästöt EU-27 -maissa sektoreittain vuonna 2008 (ylhäällä) ja muutokset 190–2008 (alhaalla)
EU GHG emissions trends between 1990 and 2008 were dominated by the two largest emitters, Germany and the United Kingdom, which together were responsible for more than half of the total reduction in the EU.
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt sektoreittain EU-27 -maissa 2008 erityisesti teollisuuden loppukäyttäjien ja energiateollisuuden energiatehokkuuden parannukset
14 by 22 %, or 52 million cars, between 1995 and 2006 (
• ajoneuvojen polttoainetehokkuuden parannukset
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Energiantuotanto 31,1 %
Climate change h an ge
Hajapäästöt 1,7 %
Greenhouse gas emissions in the EU-27 by sector in 2008, and changes between 190 and 2008
• siirtyminen hiilestä vähemmän saastuttavien polttoaineiden, erityisesti maakaasun ja biomassan, käyttöön sähkön ja lämmön tuotannossa
Total greenhouse gas emissions by sector in EU-27, 2008
Kotitaloudet/palvelut 14,5 %
Energyproduction31.1 %
Liikenne *19,6 %
Fugitiveemissions1.7 %
Muutos 1990–2008 (%)
Households/services14.5 %
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt
Manufacturing/construction12.4 %
Ne vastasivat yhdessä yli puolta koko EU:n vähennyksistä.
* Excludes international aviation and shipping(6 % of total GHG emissions)
Tämä yleinen lasku kumoutui osittain päästöjen lisääntymisellä Espanjassa ja vähäisemmässä määrin Italiassa, Kreikassa ja Portugalissa (9).
Waste Agriculture Industrial processes Fugitive emissions Households/services
Jätteet Maatalous Teollisuuden prosessit Hajapäästöt Kotitaloudet/palvelut
Transport Manufacturing/construction Energy production
Liikenne Teollisuus/rakentaminen Energiantuotanto
Emisions from international aviation and international maritime navigation, which are not covered by the Kyoto Protocol, are not included in the top figure.
Kansainvälisen lentoliikenteen ja kansainvälisen merenkulun päästöt eivät kuulu Kioton pöytäkirjaan eivätkä sisälly oikeanpuoleiseen kuvaan.
If included in the total, the share of transport would reach around 24 % of total EU-27 GHG emisions in 2008.
Jos ne olisivat mukana, liikenteen osuus nousisi noin 24 prosenttiin kaikista EU-27 -maiden kasvihuonekaasupäästöistä vuonna 2008.
Box 2.1
Tietolaatikko 2.1
Towards a resource-efficient transport system
Kohti tehokkaita liikennejärjestelmiä