natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For under-18-year-olds, the EMCDDA draws on information from a comparable schools survey which includesdata from 30 participating countries in Europe and alsodata from the United States.
Alle 18-vuotiaiden osalta EMCDDA käyttää tietoja, jotkaon saatu vertailukelpoisesta koulututkimuksesta, jokasisältää tietoja 30:stä tutkimukseen osallistuneesta Euroopan maasta sekä Yhdysvalloista.
Eleven EU Member Statesparticipated in the most recent 1999 European Schoolsurvey project (ESPAD)(1), which describes tobacco,alcohol and other drug use among 15 to 16-year-oldstudents.
11 jäsenvaltiotaosallistui vuonna 1999 järjestettyyn eurooppalaiseentutkimukseen kouluissa (1999 European School Survey Project (ESPAD) (1), jossa selvitettiin tupakan, alkoholin jamuiden huumeiden käyttöä 15–16-vuotiaitten koululaisten keskuudessa.
Belgium, Luxembourg, and Spain alsoconducted school surveys in 1998 or 1999 independentlyfrom the ESPAD survey and the results from these areconsistent with those from ESPAD.
Belgia, Espanja ja Luxemburg toteuttivatmyös tutkimuksia kouluissa vuosina 1998 tai 1999erillään ESPAD:sta, ja niiden tulokset ovat yhdenmukaisia ESPAD:n kanssa.
In Finland and Norway, lifetime use of cannabis figuresdoubled between 1995 and 1999.
Norjassa ja Suomessa kannabista kokeilleiden määrätkaksinkertaistuivat vuosina 1995–1999.
Increases also occurredin Sweden, Portugal, Denmark and Italy. However, therewas a decrease in the two Member States which had thehighest lifetime prevalence of cannabis in 1995.
Luvut kasvoivatmyös Tanskassa, Italiassa, Portugalissa ja Ruotsissa.Kahdessa jäsenvaltiossa, joissa kannabista ainakin kerrankäyttäneiden määrä oli suurin vuonna 1995, käyttäjäluvutkuitenkin pienenivät.
In the United Kingdom, between 1995 and 1999 it decreased from 41 to 35 % and in Ireland from 37 to 32 %.
Yhdistyneessä kuningaskunnassaluku pieneni 41 prosentista 35 prosenttiin ja Irlannissa 37prosentista 32 prosenttiin vuosina 1995–1999.
These surveys show that cannabis continues to be themost widely used illegal substance among schoolstudents.
Nämä tutkimukset osoittavat, että kannabis on edelleenkoululaisten laajimmin käyttämä laiton päihde.
Lifetime experience among 15 to 16-year-oldstudents ranges from 8%in Sweden and Portugal to 35%in France and the United Kingdom.
Ainakinkerran kokeilleiden 15–16vuotiaiden koululaisten osuusvaihtelee Portugalin ja Ruotsin 8 prosentista Ranskan jaYhdistyneen kuningaskunnan 35 prosenttiin.
In two Member States (Greece and Sweden), lifetime use of inhalants(volatile substances) is higher than, or equals, that ofcannabis.
Kahdessajäsenvaltiossa (Kreikka ja Ruotsi) liuottimia (haihtuviaaineita) ainakin kerran käyttäneiden määrä on suurempitai yhtä suuri kuin kannabista käyttäneiden määrä.
Lifetime use of ‘other illicit drugs’ (amphetamine,LSD/hallucinogen, crack, cocaine, ecstasy and heroin)The ESPAD survey also shows an increase in lifetime useof collapsed categories of ‘other illicit drugs’ in the majority of Member States but a sharp decline in the UnitedKingdom and Ireland, where it fell from 22 to 12%andfrom 16 to 9%respectively.
Kannabiksen arvioitu saatavuus lisääntyi erityisesti Italiassa, Norjassa, Suomessa ja Tanskassa vuosina1995–1999.
Increases in the majority of Member States and declines in the United Kingdom and Ireland confirm the trend towards convergence inpatterns of drug use among the Member States.
Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa arvioitu saatavuus väheni mutta vähemmän kuinainakin kerran sitä käyttäneiden määrä.
Thesubstantial decrease in Ireland and the United Kingdommay imply that in advanced stages of drug diffusion thepool of 15 to 16-year-olds willing to experiment withillegal drugs is becoming saturated.
Tilanne on toisenlainen mitä tulee laittomien (ilmanlääkärin määräystä saatujen) rauhoittavien lääkkeidenkäyttöön.
A different pattern occurs in illicit lifetime use of tranquillisers and sedatives (without a doctor’s prescription)where the United Kingdom and Norway, at 4%, are atthe lowest end of illicit lifetime experience and France atthe highest (12%).
Norjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassakokeilleiden määrä on pienin (4 prosenttia) ja Ranskassasuurin (12 prosenttia).
Illicit lifetime use of tranquillisers andsedatives is higher amongst girls than boys in France,Portugal, Italy, Finland, and Sweden. In contrast, lifetimeprevalence for illegal drugs is higher amongst boys thangirls in all Member States.
Laittomien rauhoittavien aineidenkäyttö on yleisempää tyttöjen kuin poikien keskuudessa Ranskassa, Italiassa, Portugalissa, Suomessa ja Ruotsissa.Pojat sitä vastoin kokeilevat tyttöjä yleisemmin laittomiahuumeita kaikissa jäsenvaltioissa.
It is worth noting that comparable data from the United States show that figures for lifetime use of a number ofillegal drugs are higher than in any of the EU Member States: cannabis (41%), amphetamine (16%), ecstasy (6%) and cocaine (8%).
Vertailukelpoiset tutkimustiedotYhdysvalloista osoittavat,että siellä useiden laittomien huumeiden kokeilu onyleisempää kuin missään EU:n jäsenvaltiossa: kannabistaon kokeillut 41 prosenttia, amfetamiinia 16 prosenttia,ekstaasia 6 prosenttia ja kokaiinia 8 prosenttia.
Between 1995 and 1999, girls in Denmark, Italy, Ireland, and the UnitedKingdom showed substantial decreases of around a half in the figures for lifetime prevalence of tranquillisers and sedatives without a doctor’s prescription. In contrast, girls in Finland and Portugal showed increases (3 % and 2 % respectively), whilst boys in these two countries showed decreases.
Muiden laittomien huumeiden käyttö (amfetamiini, LSD/hallusinogeeni, crack, kokaiini, ekstaasi ja heroiini)ESPAD-tutkimus osoittaa, että myös muiden laittomienhuumeiden käyttö on yleistynyt useimmissa jäsenvaltioissa mutta vähentynyt selvästi Yhdistyneessä kuningaskunnassa (22 prosentista 12 prosenttiin) ja Irlannissa (16prosentista 9 prosenttiin).
Lifetime use of inhalants There was little change in lifetime use of inhalants exceptin Sweden and the United Kingdom where there was adecrease between 1995 and 1999.
Käytön lisääntyminen useimmissa jäsenvaltioissa ja väheneminen Yhdistyneessäkuningaskunnassa ja Irlannissa vahvistaa suuntausta,jonka mukaan huumeiden käyttötavat eri jäsenvaltioissaovat lähentymässä.
There is a negative relationship between the prevalencerate of illegal drug use in a country and the perceived riskattributed to that particular drug, and girls are generallymore apt than boys to consider illegal drug use a risk.Disapproval of illegal drug use is consistently high amongboys and girls in all the EU Member States at around80%on average, excluding disapproval of cannabis,which is lower at 70%average.
Käytön huomattava väheneminen Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa saattaaosoittaa, että huumeiden tarjonnan levittyä laajalle kaikkihuumekokeiluihin halukkaat 15–16-vuotiaat ovat jokokeilleet huumeita.
(1) The 1999 ESPAD report: ‘Alcohol and other drug use amongstudents in 30 European countries’, B. Hibbell, B. Andersson,
(1) Hibell, B., Andersson, B., Ahlström, S., Balakireva, O.,Bjarnason, T., Kokkevi, A., Morgan, M., Ruotsin alkoholia ja muita päihteitä koskeva tiedotusneuvosto (CAN), Euroopanneuvoston Pompidou-ryhmä, Vuoden 1999 ESPAD-raportti:Alcohol and other drug use among students in 30 Europeancountries, joulukuu 2000.
S. Ahlström, O. Balakireva, T. Bjarnson, A. Kokkevi, M.Morgan, the Swedish Council for Information on Alcoholand Other Drugs (CAN), the Pompidou Group of the Councilof Europe, December 2000.
Laittoman huumeen levinneisyyden ja tiettyyn huumeeseen liitetyn riskimielikuvan välillä on negatiivinenriippuvuus. Tytöt ovat poikia taipuvaisempia pitämäänlaitonta huumeiden käyttöä vaarallisena.
In all except two of the Member States (United Kingdomand Ireland) that participated in both the early and later ESPAD surveys, the lifetime prevalence of all illegal druguse increased between 1995 and 1999.
Kaikissa jäsenvaltioissa tytöt ja pojat suhtautuvat yleisesti kielteisestilaittomaan huumeiden käyttöön. Kielteisesti suhtautuviaon keskimäärin noin 80 prosenttia paitsi kannabiksen
2001 Annual report on the state of the drugs problem in the European Union
2001 Vuosiraportti Euroopan unionin huumeongelmasta kasvoivat Suomessa (3 prosenttia) ja Portugalissa (2 prosenttia), kun poikien käyttö näissäkin maissaväheni.
Recent use (last-12-months prevalence) of cannabis, amphetamines and cocaine among young adults in some EU countries,measured by national population surveys
Kannabiksen, amfetamiinien ja kokaiinin hiljattainen käyttö (viimeisten 12 kuukauden aikana)nuorten aikuisten keskuudessa joissakin EU-maissa mitattuna kansallisissa väestötutkimuksissa
NB:Data are from the most recent national surveys available in each country.The age range is from 15 to 18 until 34 to 39.
Huom.Tiedot ovat kunkin maan uusimmista kansallisista saatavilla olevista tutkimuksista.Ikävaihtelu on 15–18-vuotiaista 34–39-vuotiaisiin.
Variations in age ranges may partially influence disparities between countries.
Ikäryhmien vaihtelut voivat vaikuttaa maiden välisiin eroihin.
In some countries the figures were recalculated, at national level, to adapt as far as possible to standard EMCDDA age groups (young adults 15–34).Sources: Reitox national reports 2000, taken from population surveys reports or scientific articles.
Joissakin maissa luvut laskettiin kansallisella tasolla uudestaan, jotta ne vastaisivat mahdollisimman hyvin EMCDDA:n vakioikäryhmiä (nuoret aikuiset 15–34).Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit 2000, väestötutkimukset tai tieteelliset artikkelit.
See also standard epidemiological tables on the EMCDDA web site.
Ks. myös Standard Epidemiological Tables EMCDDA:n verkkosivustolla.
Increased lifetime experience of cannabis does not necessarily imply a parallel growth in recent use.
kattavissa tutkimuksissa.
Last-12-months prevalence has generally risen less than lifetime experience.
Otosten on oltava tarpeeksisuuria, ja analyysin on keskityttävä sopiviin ikäryhmiin.Olisi myös harkittava suurempia nuoriso-otoksia.
Ingeneral,prevalenceratesofproblemdruguseseemtobe highest in Italy, Luxembourg, Portugal and the United Kingdom, with between five and eight problem drug users per 1 000 inhabitants aged 15 to 64 (this is taking the midpointsoftherangewithinacountry).Ratesseemlowest in Belgium (but this data refers only to IDUs and thus is an underestimate), Germany and the Netherlands, with two tothreeproblemdrugusersper1000inhabitantsaged15to 64.
Huumeiden ongelmakäyttö ilmoittavat melko samanlaisia, noin 20–25 prosentinlevinneisyyslukuja. Maissa, joissa huumeiden levinneisyys oli 1990luvun alkupuolella melko vähäistä (esimerkiksi Kreikassa, Suomessa ja Ruotsissa), kasvu on ollutsuhteellisesti voimakkaampaa kuin niissä maissa, joissalevinneisyys alun perin on ollut laajempaa (esimerkiksi Tanskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa).
Intermediate rates range from between three and five problem drug users per 1 000 inhabitants aged 15 to 64 inAustria, Denmark, Finland, France, Ireland, Spain and Norway.
Kannabista ainakin kerran kokeilleiden määrän lisääntyminen ei välttämättä merkitse vastaavaa viimeaikaisenkäytön kasvua.
Some countries report slightly different figures thanin2000duetoimproveddataandestimates.Denmark andespeciallyFinland,however,havemuchhigherfigures owingtohavingsuppressedlessreliable(andinbothcases lower)estimates.
Käyttö viimeksi kuluneiden 12 kuukaudenaikana on lisääntynyt yleisesti ottaen vähemmän kuinkerran kokeilleiden määrä.
Trends in the use of other substances are more difficult to track.
Muiden päihteiden käytön suuntauksia on vaikeampiselvittää.
These developments tend to involve relatively limited groups of the population, but nevertheless they can have important implications on public health and drug policy.
Nämä suuntaukset koskevat suhteellisen rajoitettuja väestöryhmiä, mutta niillä saattaa olla kuitenkinhuomattava merkitys kansanterveyteen ja huumepolitiikkaan.
For example, the much-discussed possible increase in cocaine use still needs to be analysed in more detail in most countries.
Esimerkiksi paljon puhuttua kokaiinin käytönmahdollista kasvua on vielä analysoitava yksityiskohtaisemmin useimmissa maissa.
Also, recent increase in ecstasy use — well documented among groups of young people — does not show up clearly in population surveys covering the whole population.
Myöskään viimeaikainenekstaasin käytön lisääntyminen, josta on paljon havaintoja nuorten keskuudessa, ei näy selvästi koko väestön
Samples have to be largeenough and the analysis focused on appropriate agegroups.
Keskimäärin ongelmakäyttäjiä näyttääolevan 3–5 tuhatta 15–64-vuotiasta asukasta kohti Espanjassa, Irlannissa, Itävallassa, Norjassa, Ranskassa,Suomessa ja Tanskassa.
Oversampling of young people should also beconsidered.
Muutamat maat ilmoittavathieman eri määriä kuin vuonna 2000, koska tiedot jaarviot ovat kehittyneet.
Evolution of lifetime experience and recent use (last-12-months prevalence) of cannabis among adults in some EU countries during the 1990s,measured by population surveys
Kannabista ainakin kerran kokeilleet ja sen viimeaikainen käyttö (viimeisten 12 kk:n aikana) aikuisten keskuudessa joissakin EU-maissa 1990-luvulla mitattuna väestötutkimuksissa
Lifetime experience Last-12-months prevalence
Ainakin kerran kokeilleet Viimeisten 12 kk:n aikana
NB:The age range is from 15 to 18 years to 59 to 69 years (in Finland, it was 74 in 1992 and 1996).
Huom.Ikärajat ovat 15–18-vuotiaista 59–69-vuotiaisiin (Suomessa 74 vuosina 1992 ja 1996).
Variations in age ranges may partially influence disparities between countries.In Denmark, the age range is 16–44 in order to compare between years, but figures should not be compared with other countries.In Germany, results from a 2000 survey (published in May 2001) show an increase in cannabis use.Samples have to be large enough and the analysis focused on appropriate age groups.
Ikävaihtelut voivat vaikuttaa eroihin maiden välillä.Tanskassa ikäryhmä on 16–44-vuotiaat, joten vertailuja voidaan tehdä vuosien välillä, mutta näitä lukuja ei pidä verrata muiden maiden lukuihin.Saksassa vuoden 2000 tutkimuksen tulokset (julkaistu toukokuussa 2001) osoittavat lisäystä kannabiksen käytössä.
Oversampling of young people should also be considered.Sources:Reitox national reports 2000, taken from survey reports or scientific articles.
Lähde:Reitoxin kansalliset raportit 2000, tiedot on saatu tutkimusraporteista tai tieteellisistä artikkeleista.
Definition and methods used to estimate problem drug use
2001 Vuosiraportti Euroopan unionin huumeongelmasta
The ranges given in Figure 3 are often derived from amultiple method approach; therefore the lowest andhighest figures may have been obtained by differentmethods, both within and between countries.
Luultavasti tämän vuoksi heroiinin käyttö onyleistynyt siellä aikaisemmin.
Thesemethods do not always refer to the same target group —for example, HIV/AIDS back calculation and overdosemortality multipliers target IDUs, while multipliers fromtreatment data could only be used for the wider group ofproblem opiate users.
Tämä vahvistaa varhaisemmat hoitotietojen maantieteelliseen analyysiin perustuvattulokset (EMCDDA:n vuosiraportti 2000).
‘Problem drug use’ is defined here as ‘injecting drug useor long-duration/regular use of opiates, cocaine and/oramphetamines’.
Levinneisyysarvioiden lisäksi myös tiedot huumeidenkäyttötavoista ovat tärkeitä.
This definition excludes ecstasy andcannabis users and those who never — or irregularly —use opiates, cocaine or amphetamines.
On kuitenkin olemassahyvin vähän tietoa niiden huumeiden ongelmakäyttäjienkäyttötavoista, jotka eivät saa hoitoa.
Opiates includeprescribed opiates such as methadone.
Tällainen tieto olisikuitenkin tärkeää tulevaa hoidontarvetta koskevien poliittisten päätösten ohjaamiseksi.
The nationalestimates of problem drug use reported here for the EUand Norway (which also participated in the EMCDDAproject on prevalence estimation) are for 1996 to 1998.Austria (1995) and Belgium (1995) could not provideestimates for this time period, due to lack of more recentdata on which to base the calculations (see Figure 3),while Luxembourg, Portugal and Italy provided morerecent ones (1999–2000).
Pohjoismaissa, erityisesti Suomessa ja Ruotsissa, suurin osa huumeiden ongelmakäyttäjistä (Suomessa arviolta 70–80 prosenttiavuonna 1997) käyttää pääasiassa amfetamiinia. Tilanneon päinvastainen kuin muissa maissa, joissa huumeidenongelmakäyttäjät ovat useimmiten pääasiallisia opiaattien käyttäjiä (usein kuitenkin huumeiden sekakäyttäjiä).
The methods used to produce these estimates are mainlybased on statistical models incorporating drug-relatedindicators and include:
Epidemiologiset muutokset ja toimenpiteet, joilla ehkäistään uusien tapausten syntymistä,vaikuttavatkin paljon voimakkaammin esiintyvyydensuuntauksiin.
Several countries applied multiple estimation methods —two (Spain, Luxembourg and the Netherlands), three(Germany, France, Ireland, Finland and the United Kingdom) or even four (Italy and Portugal).
Koska vapaamielisemmän huumepolitiikan maissa (esimerkiksi Alankomaissa) ja maissa,joissa linja on jyrkempi (esimerkiksi Ruotsi), on melkosamanlainen levinneisyys, on epäselvää, miten kansallinen huumepolitiikka (vapaamielinen vastaan jyrkkä linja)vaikuttaa huumeiden ja erityisesti huumeiden ongelmakäytön levinneisyyteen.
Othercountries (Belgium, Denmark, Austria, Sweden and Norway) could only apply one method, while Greecewas still unable to provide an estimate.
Muita huumeidenongelmakäytön levinneisyyteen vaikuttavia tekijöitä ovathuumeiden saatavuus ja hinta, työttömyys, köyhyys taimuut yhteiskunnalliset ongelmat (sota), maan ikärakenneja kaupunkien ja maaseudun osuus.
Using multipleindependent estimates may cross-validate the singlefigures and lead to a more reliable overall estimate for acountry.
Huumeiden käyttönäyttää lisäksi olevan epideemistä (katso esimerkiksikuviot 4 ja 5).
Therefore, a multiple method approach, if possible on a year-by-year basis, may ideally be applied.
Näin ollen voi esiintyä pitkäaikaisiaepideemisiä jaksoja, jotka riippuvat paljolti uusista,”alttiista” nuorista sukupolvista, jotka eivät ole koskaankokeneet raskaampiin käyttötapoihin liittyviä ongelmia.Tällä hetkellä ei voidakaan tehdä lopullista tulkintaalevinneisyyden vaihtelun syistä EU:n jäsenvaltioissa.
• three multiplier methods based on police data, treatment data and mortality rates; and
Muutamien maiden ja kaupunkien osalta on saatavanalisää laadullista tai paikallista tietoa huumeiden ongelmakäytön suuntauksista.
An EMCDDA project produced new incidence estimatesof heroin use for Belgium, Lisbon, Budapest, London and Amsterdam suggesting that the timing of heroinepidemics in those regions may have been very different(see Figure 4, London and Amsterdam not shown).
Eräs EMCDDA-hanke tuotti tuloksena uudet Amsterdamia, Belgiaa, Budapestia, Lissabonia ja Lontoota koskevat heroiininkäytön esiintyvyyden arviot,joiden mukaan näiden alueiden heroiiniepidemiat ovatsaattaneet sattua hyvin eri aikaan (katso kuvio 4,Amsterdam ja Lontoo eivät ole mukana).
However, there are little data on patternsof drug use among problem drug users who are not intreatment, although this is important information forguiding policy decisions on future treatment demand.
Ranskassa heroiinin kulutus on yleisestiottaen vähenemässä, vaikka ei ole selvää, mikä vaikutussillä on heroiinin käyttäjien määrään.
Innorthern countries, notably Finland and Sweden, primaryamphetamine users form the majority of problem drugusers (an estimated 70 to 80%in Finland in 1997).
On myös merkkejäheroiinin käytön paikallisesta lisääntymisestä.
Thisis contrary to other countries where problem drug usersare mostly primary opiate users (but often polydrugusers).
Suomessasuur-Helsingin alueen levinneisyysarviot vuosilta1995–1997 osoittavat, että kovien huumeiden käyttö onlisääntynyt ainakin 40 prosenttia kahdessa vuodessa.Tämä kasvu koski etupäässä miehiä, yli 26-vuotiaita jaamfetamiinin käyttäjiä.
Figure 5 shows how, even within one country, in this case Italy, heroin epidemics may occur in different regions atdifferent moments.
Kuvio 5 osoittaa, että jopa yhdessä maassa, tässä tapauksessa Italiassa, heroiiniepidemia voi sattua eri alueilla eriaikoina.
The results also suggest that theremight be an initial (epidemic) period of rapid spreadfollowed by saturation effects (that is most susceptiblepersons have become heroin users) and lower butconstant further spread (endemic situation) — a mechanism which is similar to the spread of infectious diseases.This may have important implications for decisionmakers as regards the optimal balance between policymeasures such as primary prevention, which needs to betimely to prevent high prevalence, and secondary prevention (drugs treatment and harmreduction measures),which becomes more important once high prevalencehas been established.
Tulokset osoittavat myös, että (epidemiologisen)leviämisen nopean alkuvaiheen jälkeen seurasi pysähtymisvaihe (kaikkein altteimmista henkilöistä on tullutheroiininkäyttäjiä) ja hitaampi mutta jatkuva leviämisvaihe (endeeminen tilanne) – mekanismi, joka on samanlainen kuin tarttuvien tautien leviämisessä.Päätöksentekijöille tällä voi olla suurta merkitystäoptimaalisen tasapainon löytämiseksi poliittisille toimille,kuten ensimmäisille ehkäiseville toimenpiteille, jotkatäytyy toteuttaa oikeaan aikaan voimakkaan leviämisenestämiseksi, ja myöhemmälle ehkäisylle (vieroitushoito jahaittoja vähentävät toimet), joka tulee tärkeämmäksi, kunvoimakkain leviämisen vaihe on ohitettu.
Trends Although important for policy evaluation, it is still not possible to calculate trends in the prevalence of problem drug use with the current methods, data quality and data availability.
Kuviosta 5 voidaan huomata, että heroiiniepidemianäyttää alkaneen aikaisemmin Pugliassa kuin Sisiliassa ja
Incidence of problem drug use may be an additional and important way of measuring trends.
Saksassa heroiinia käytetään lähinnä suurkaupungeissa:maaseudulla sen levinneisyys ja takavarikot ovat paljonvähäisempiä.
Incidence is the number of newly occurring cases in a year, while prevalence is the total of all existing cases, new and old.
Uusissa osavaltioissa heroiinin käyttö onyhä vähäistä.
Therefore trends in incidence are much more sensitive to epidemiological changes and to interventions that prevent new cases from occurring.
Tutkimukset osoittavat, että vuoden 1992
National prevalence estimates of problem drug use in the EU and Norway, 1996–98
Huumeiden ongelmakäytön esiintyvyyttä koskevia kansallisia arvioita EU:ssa ja Norjassa 1996–1998
Rate per 1 000 aged 15 to 64
1 000:ta 15–64-vuotiasta asukasta kohden
Relative incidence (number of new cases per year) of problemopiate users who eventually went for treatment or to socialservices, for Belgium, Lisbon and Budapest — estimated bythe Brookmeyer and Liao method
Hoitoon tai sosiaalipalveluiden piiriin hakeutuneiden opiaattien käyttäjien suhteellinen määrä (uusien käyttäjien määrä vuodessa) Belgiassa, Budapestissä ja Lissabonissa (Brookmeyerin ja Liaon menetelmän mukainen arvio).
Lisbon: extremely problematic area of Lisbon, userspresenting themselves to social services.
Lissabon: erityisen ongelmallinen Lissabonin alue, sosiaalipalveluiden piiriin hakeutuvat käyttäjät.
Belgium: sample going for treatment in French Community.EMCDDA project CT99.EP.05, ’Study on incidence of problem drug use and latency timeto treatment in the European Union’, Lisbon 2001 (coordinated by University Rome ’Tor Vergata’).
Belgia: maan ranskankielisellä alueella hoitoon hakeutuneet.Lähde: EMCDDA:n hanke CT99.EP.05. Study on incidence of problem drug use and latency time to treatment in the European Union, Lisbon, 2001 (koordinoijana Rooman yliopisto ”Tor Vergata”).
2.7 –12.8 rural areas.
Huom.e. t. = ei tietoja.
Furthermore, drug use seems to behave in an epidemic manner (see for example Figures 4 and 5).
Maiden välisiä eroja tulkittaessa on aina otettava huomioonmittausmenetelmien ja kohderyhmien erot.
For more detail, see online Tables 1OL and 2OL at www.emcdda.org.
Lisää tietoa on tarjolla taulukossa1 0L osoitteessa www.emcdda.org.
Data for Austria and Belgium are for1995, Italy for 1999 and Portugal for 1999–2000.
Belgiaa ja Itävaltaa koskevat tiedot ovatvuodelta 1995, Italiaa koskevat tiedot vuodelta 1999.