natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Changes in the division of labour are increasingly attributed to the process of globalisation which is expected to place new demands for skills, competences and work attitudes on employees.
On lisäksi vaikea uskoa, ettäkaikki työntekijät pystyvät täyttämään uudet jaaina lisääntyvät työelämän vaatimukset.
Debates on the contribution of training to economic growth and employment touch upon public policies and the roles of enterprises and individuals concerning the creation and accumulation of human capital.
Niinpä yleinen suuntaus kohti työn ”arvon palauttamista” ei aina näy.
Questions focus on the structure, functioning and mobility of internal, external and occupational labour markets as well as their implications for skill acquisition and utilisation.
Sen sijaan näkyvissä onmaailmanlaajuistumisenkin vahvistama suuntauskohti polarisoitumista, jonka ääripäinä ovat toisaalta taitoihin keskittyvät ja toisaalta aiempaavähemmän tietoja ja taitoja vaativat työt.
Decreasing site-specificity and temporal constraints on the production of goods and services establish new competition criteria for globalised markets.
Paikkasidonnaisuuden ja ajallisten rajoitteidenväheneminen tavaroiden ja palveluiden tuotannossa tuo globalisoituneille markkinoille uusiakilpailuvaatimuksia.
In order to meet these criteria, firms reorganise production and work processes and workers have to face new skill requirements.
Nämä vaatimukset täyttääkseen yritykset järjestelevät uudelleen tuotanto- jatyöprosessejaan, ja työntekijöitä kohtaavat uudettaitovaatimukset.
However, empirical evidence on new production concepts is not always clear but shows a broad range of organisational choice between more tra
Uusia tuotantokäsitteitä koskeva empiirinen todistusaineisto ei kuitenkaan ainaole selkeää, mutta se osoittaa, että perinteisenuustayloristisen ja uuden organisaatiomallinvälillä on suuri valikoima erilaisia lähestymistapoja.
Executive Summary skills needed in the global economy
Globaalissa taloudessa tarvittavat tiedot ja taidot.
Knowledge and skills
Tiedot, taidot ja pätevyydet
Underlying cause
Taustalla oleva syy
Theoretical knowledge
Teoreettinen tieto
Work as a process of problem-solving
Työ ongalmanratkaisuprosessina
Technical (digital) knowledge
Tekninen (digitaalinen) tieto
Introduction of modern ICTs
Uuden tietotekniikan käyttöönotto
Practical, work process knowledge
Käytännön tieto työvaiheista
Increased uncertainty, risk situations caused by technical integration
Lisääntynyt epävarmuus, teknisen integraation aiheuttamat riskitilanteet
Skills and competences
Taidot ja pätevyydet
Professional skills, multiskilling
Ammattitaito, monitaitoisuus
Integration of tasks, de-specialisation, group work
Tehtävien integrointi, despesialisaatio, ryhmätyö
Globalisation of markets and production
Markkinoiden ja tuotannon maailmanlaajuistuminen
Direct interaction within and between work groups, customisation, direct interaction with suppliers
Suora vuorovaikutus työryhmien välillä, asiakasystävällisyys, suora vuorovaikutus toimittajien kanssa
Flat hierarchies, decentralisation, increased information exchange
Matalat hierarkiat, desentralisaatio, lisääntynyt tiedonvaihto
Quality consciousness, reliability
Laatutietoisuus, luotettavuus
Quality and time as key aspects of global competition
Laatu ja aika avaintekijöinä maailmanlaajuisessa kilpailussa
Creativity, entrepreneurship
Luovuus, yrittäjyys
Innovativeness as key element of global competition
Innovatiivisuus avaintekijänä maailmanlaajuisessa kilpailussa
Coordination of autonomous work groups
Itsenäisten työryhmien koordinointi
New work virtues
Uudet työarvot
Commitment, trust, industrial citizenship
Omistautuminen, luottamus, elinkeinohenkisyys
education, training and early work career can be compensated for by continuing training or targeted programmes in later working life.
Pätevöittävä koulutus ja oppiminen___________________________________________________________________________
Research into internal and occupational labour markets indicates that the choice of a societal model, and the resulting wage-labour nexus, differs across European countries.
Nykyaikaisen tieto- ja viestintätekniikanlaaja-alainen käyttö luo lisää pätevyys- jakoulutustarpeita mutta vaikuttaa myös koulutuksen tarjoamiseenesimerkiksi avointenoppimiskeskusten sekä itseohjautuvan ja etäoppimisen kautta sekä oppimismahdollisuuksien tarjontaan ihmisille, jotka eivät pystyseuraamaan säännöllistä opetusta.
Economic approaches based on neo-classical and human capital theory are disputed, as are sociological ones based on dual labour market and segmentation theories.
Tässä mielessä maailmanlaajuistumista voitaisiin käyttää myönteisessä mielessä vahvistamaan jatäydentämään globaalissa yhteiskunnassa tarvittavia taitoja.
Societal models and approaches up to now have tended to focus on the links between training, occupational relations and personnel management.
Kaikki nämä mallitpystyvät vain osittain selittämään palkan ja työnsekä sen seurauksena taitojen ja työn yhteyttäelieri toimijoiden (yksilöt, työnantajat, työmarkkinaosapuolet, ammatilliset koulutuslaitokset, valtio)rooleja työmarkkinoiden ja ammatillisen koulutuksen järjestelmän yhdyssiteinä.
All these models are only partly able to explain the wage-labour and. in consequence, the skilllabour nexus, i.e. the role of different actors (individuals, employers, social partners, training institutions, State) in linking the labour market and education/training system.
Tähän asti empiirisiä havaintoja kaikentyyppistentyömarkkinoiden – ulkoisten, sisäisten ja ammattikohtaisten – vuorovaikutuksesta sekä näidenyhteyksistä koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen ja taitoihin on ollut melko vähän.
However, the relationships between training, mobility and wages/career are varying: they differ by type of labour markets, by time, country and region.
Pitkittäisetanalyysit, joissa yhdistyvät yksilöt ja yritykset, ovatvasta alkuvaiheessaan.
A similar situation applies with regard to policies concerning the competitiveness of firms, internal and external flexibility, the battle against social exclusion and new combinations of train ing and work.
Näihin analyyseihin tulisisisällyttää institutionaaliset ominaisuudet sekämuiden toimijoiden vaikutus koulutuksen tarjoamiseen ja hyödyntämiseen yrityksessä (taulukko 7).
Up to now, empirical evidence of the interplay between all types of labour markets - external, internal and occupational - and their links to education, training and skills have been rather scarce.
Keskustelu ammatillisen koulutuksen osuudestatalouskasvuun ja työllisyyteen liittyy julkisiinpolitiikkoihin sekä yritysten ja yksilöiden rooliininhimillisen pääoman luomisessa ja keräämisessä.Kysymykset keskittyvät sisäisten, ulkoisten jaammattikohtaisten työmarkkinoiden rakenteeseen, toimintaan ja liikkuvuuteen sekä näidenmerkitykseen taitojen hankkimisen ja hyödyntämisen kannalta.
Longitudinal analyses, combining both individuals and firms, are at an early stage.
Sisäisten ja ammattikohtaisten työmarkkinoidentutkimus on osoittanut, että Euroopan maiden
Such analyses should include institutional characteristics and the influence of other actors on the modalities of incompany training and deployment (Table 7).
Taulukko 7. Ammattikohtaisten ja sisäisten työmarkkinoiden tunnuspiirteet.
Page 26
Harjoittelu
Training and learning for competence
Ei standardoitu, yrityskohtainen
Table 7: Characteristics of occupational and internal 1.
Standardoitu ammatin periaatteiden mukaisesti
Occupational labour market
Pätevyyksien siirrettävyys
Internal labour market
Ammatin sisällä
Transferability of qualification within the scale of the occupation within the enterprise
Ei tunnustettua asemaa pätevöitymisen tai ansioiden kannalta
Tenure no recognised role in terms of acquisition of skills or of earnings strong influence of skill acquisition and earnings maintenance of the qualification level downgrading
Pätevyyden ja ansioiden suuri vaikutus
Level of qualification when changing the enterprise
Pätevyystaso yritystä vaihdettaessa
Control of the work content based on the defence of the occupation based on a system of rules which apply to all workers in the enterprise (e.g. classification systems)
Perustuu sääntöjärjestelmään, joka koskee yrityksen kaikkia työntekijöitä (esimerkiksi luokittelujärjestelmät)
Organisation of workers based on occupational affiliation based on the enterprise or sector demarcation rules between jobs
Yrityksen tai alan mukaisesti
Principle object of flexibility negotiations general rules applying to the whole workforce
Koko henkilöstöä koskevat yleiset säännöt
Sources: Eyraud J.-F., Marsden D., Silvestre J-J., 1990. Marché professionnel et marché interne du travail en Grande-Bretagne et en France. Revue internationale du travail, 4, pp. 551-569; Hanchane S., Méhaut P., 2000.
Joustavuusneuvottelujen keskeinen kohde
Table 8: Enterprises and employment*3' in Europe 1994/96, EU-15, %
1994–1996, EU-15,prosentteina.
Size (number of employees)
Koko (työntekijöiden määrä)
(a) Without agriculture (note: agriculture accounts for 5.4 % of the total European labour force).
Koulutuksen, liikkuvuuden ja palkkojen/uran suhteet kuitenkin vaihtelevat: ne vaihtelevat työmarkkinoiden tyypin, ajankohdan, maan ja alueenmukaisesti.
Today, small and medium sized enterprises (SMEs) are regarded as the main source of economic development, innovation and creation of employment.
)Ilman maataloutta (huom.maatalous kattaa 5,4 prosenttia Euroopan koko työvoimasta).
Empirical evidence confirms the decisive role of SMEs for growth and employ ment: 99,8% of all enterprises in Europe have less than 250 employees and SMEs employ the major ity of the European workforce (Table 8).
”Sokkivaikutusten”, kuten Euroopan avautumisen, globalisaation, koulutuksen laajenemisen, työorganisaatioiden muuttumisen jne.,tulisi poikia dynaamisia malleja – ja sitenmuuttaa näkökulmaa pelkästä yhteiskunnallisten tilojen kuvauksesta muutoksen (taipysyvyyden) ehtojen analysoinniksi.
326, without agriculture and non-market sectors); employment: European Commission, 1998. Employment in Europe 1998.
326 ilman ei-kaupallista ja maataloussektoria); työllisyys: Euroopan komissio, Employment in Europe 1998, Luxemburg, EUR-OP, 1998 (kaavio 117, jonka pohjana ovat”Enterprises in Europe” sekä yhteisön työvoimatutkimus ilmanmaatalous- ja kotitalousalaa, mukaan lukien energia-ala).
Luxembourg: EUR-OP (figure 117, based on 'Enterprises in Europe' and on the Community labour force survey; without agriculture and household services, incl. energy).
Poikkitieteellisiä lähestymistapoja hyödyntävät ja sekä määrällistä että laadullista tietoakäyttävät vertailututkimukset ovat samoin –etenkin yritystasolla – tutkimusaiheita, joihinon kiinnitettävä melkoisesti lisää huomiota.
Independent and family businesses still form the majority of small firms, in particular in southern Europe.
Pk-yritysten rooli ammatillisessa koulutuksessa ja työllistämisessä
However, there is a trend towards more dependence (or to interdependencies) on other SMEs or large firms coincident with a shift from the owner-entrepreneur to the manager of a small or medium firm and their different strategies, e.g. in terms of longterm or shorter-term perform ance.
Massatuotannon väheneminen, hajauttaminen, palveluiden merkityksenlisääntyminen talouselämässä ja sitkeä työttömyys ovat korostaneet pienten rakenteiden joustavuutta; näiden rakenteiden odotetaan lisääväninnovaatioita, kilpailukykyä ja reagointiherkkyyttä muuttuviin markkinoihin.
This shift also has an impact on the training, recruitment and employment policies of firms.
Pk-yritysten erikois-tuminenja samalla kertaa eriytyminen– etenkin Euroopassa – kuitenkin vaikeuttavat pk-yritystenammatilliseen koulutukseen ja työpaikkojen luomiseen liittyvän roolin analysoimista.
Although SME research has a long history in some countries, it was not until the 1980s that economists and sociologists rediscovered SMEs.
Nykyisin pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityk-set) pidetään taloudellisen kehityksen, innovaatioiden ja työllisyyden pääasiallisina luojina.
The decline of mass production, decentralisation, ter-
Empiirinen aineisto vahvistaa pk-yritysten ratkaisevanroolin kasvun ja työllisyyden kannalta.
Executive Summary on the key sectors of employment creation, e.g. business and personal services, recre­ation/tourism, hotels and restaurants, health, education etc. and the skills needed there.
Tutkimus on kehittänyt monenlaisia lähestymistapoja, jotka kuvastavat pk-yritysten erilaisia määritelmiä, taloudellista painoarvoa ja historiallistakehitystä Euroopan maissa.
tiarisation of economies and persistent unemploy­ment emphasised the flexibility of small structures which are expected to improve innovation, com­petitiveness and responsiveness to changing mar­kets.
Pk-yrityksiä kohtaan osoitettu mielenkiinto onsitä vastoin lisääntymässä kansallisissa ja kansainvälisissä politiikoissamodernisaation, innovaation ja inhimillisten voimavarojen kehittämisen näkökulmasta.
However, the specificity and, at the same time, diversity of SMEs - even more in a European context - impedes a coherent analysis of the role of SMEs in training and employment creation.
Syyt ovat ilmeiset: palvelualankasvu ja suuryritysten liiketoiminnan uudelleenjärjestelyt, suurten keskittymien kriisi sekä pienten, joustavien yksiköiden tarjoamat edut. Pk-yri-
Research has developed a multiplicity of approaches reflecting different definitions, eco­nomic weight and historical development of SMEs in European countries.
Pienyrityksistä suurin osa on edelleen riippumattomia ja perheyrityksiä etenkin Etelä-Euroopassa.
Until the recent past, with the exception of Italy and Germany, however, SMEs have not been an autonomous object of research.
Tällä muutoksella on vaikutuksensamyös yritysten koulutus, työhönotto- ja työllistämispolitiikkoihin.
Rapid production and employment growth among SMEs is a phenomenon which applies to a relatively small number of 'high-flying' and fast growing small businesses only.
Pätevöittävä koulutus ja oppiminen___________________________________________________________________________ tykset nähdään ennen kaikkea ”toivon airueina”taistelussa työttömyyttä vastaan ja taloudellisendynamismin edistäjinä.
Micro firms, on the other hand, above average employ workers (in particular women) at lower and medium skill level (Table 9).
Schumpeterin luova tuhoaminen, johon liittyy yritysten ja työpaikkojen ilmestyminen ja katoaminen markkinoilta, on taloudellisen dynamismin, rakennemuutoksen ja työmarkkinoiden reaktiivisuuden keskeinen elementti.Vaihtelut voivat toisaalta myös vahvistaa työpaikkojen epävakautta, ja ne saattavat estää työntekijöiden ja yritysten optimaaliset investoinnit inhimillisiin voimavaroihin.
In contrast, SMEs are of increasing interest to national and transnational policies, in terms of mod­ernisation, innovation and development of human resources.
Tässä yhteydessä suuri osa pk-yrityksiin kohdistuneesta tutkimustyöstä on suuntautunutvalmistusaloihin ja vastaavasti liian pieni osapalvelualaan ja kansainvälisiin vertailuihin.Tutkimuksen tulisi paljon entistä enemmänkeskittyä työllisyyden luomisen kannaltamerkittäviin avainaloihin, esimerkiksi henkilökohtaisiin ja liikepalveluihin, virkistykseen/matkailuun, hotelli- ja ravitsemusalaan,terveydenhuoltoon, koulutukseen jne. sekäniillä tarvittaviin taitoihin.
The reasons are obvious: the growth of services and business restructuring in large firms; the crisis of large concentrations; and the advan­tages of small flexible units.
Tuettaessa yritysten käynnistämistä poliittisesti joudutaan pohtimaan toimenpiteidenkohdentamista.
Above all, SMEs are seen as 'carriers of hope' in the battle against unem­ployment and to foster economic dynamism.
Miten voidaan varhaisessavaiheessa tunnistaa suorituskykyisimmät pkyritykset, jotka luovat eniten työpaikkoja?Entä tulisiko politiikassa keskittyä myös työpaikkojen laatuun, jota mitataan vakautena,kestävyytenä ja työolosuhteina?
In this context, much research work on SMEs has been devoted to manufacturing sectors, but too little to services and international com­parisons. Research should focus much more
Pk-yritysten tarkkaa osuutta työllisyyden kasvuunmitattaessa kohdataan paljon vaikeuksia – eiainoastaan jatkuvien taloudellisten muutostenvuoksi vaan myös siksi, että termien ”luominen”ja ”työllisyys” merkitys sinänsä on hämärtynyt.
SMEs create employment but they also destroy jobs.
Yritysten perustamisen ja työllisyyden luomisenvälinen yhteys ei aina ole itsestään selvä.
Schumpeter's 'creative destruction' with appearance and disappearance of firms and jobs in the market is an essential element of economic dynamism, of contribution to structural change and to the reactivation of labour markets.
Pk-yri-tysten tuotannon ja työllisyyden nopea kasvu koskee ilmiönä vain suhteellisen pientä määrää ”huippuosaavia” ja nopeasti kasvavia pienyrityksiä.Useimmat näistä erittäin suorituskykyisistä pk-yri-tyksistä toimivat palvelualoilla, ja ne työllistävät,etenkin jos ne ovat ylittäneet kynnyksen mikroyrityksestä pieneksi yritykseksi, ammattitaitoisiatyöntekijöitä samassa suhteessa kuin suuretkin yritykset.
But fluctuation may also reinforce job precariousness and may prevent workers and firms from an opti­mal investment in human resources.
Toisaalta mikroyritykset työllistävät keskimääräistä useammin työntekijöitä (etenkin naisia),joiden ammattitaito on keskitasoa (taulukko 9).
Table 9: Level of education of persons employed by sector*
Taulukko 9. Alalla työllistettyjen henkilöiden koulutustaso(a
' and size class, EU-15 , 1995, %
) ja kokoluokka, EU-15, 1995,prosentteina.
Education level
Koulutustaso
All levels
Kaikki tasot
(a) Without agriculture. (b) High: ISCED 5-7; Medium: ISCED 3; Low: ISCED 0-2.
) Ilman maataloutta.) Korkea: ISCED 5–7; Keskitaso: ISCED 3; Matala: ISCED 0–2.
How to identify early the best performing SMEs which create the most jobs?
Työnantajan rooli vähäinen keskitaso vahva
Finland, Sweden poor weight
Suomi, Ruotsi
United Kingdom little formalised
Yhdistynyt kuningaskunta t u l u
Italy, Greece, Portugal
Vähän Kreikka, formalisoitu Italia, Portugali n u o o s k
Initial In dominant and institu­tionalised
Vallitsevana ja institutionalisoitu
These problems also concern the appropriate method of analysis, e.g. the distinction between stocks and flows, gross and net job creation, and the use of cross section or longitudinal data.
bruttolisäyksen erottelu sekä poikittais- tai pitkittäistietojen käyttö.
Another question to be answered is to what extent job growth is endogenous, i.e. induced by the cre­ation of enterprises and their subsequent develop­ment, or to what extent it is exogenous, for exam­ple the result of the outsourcing practices of large firms?
Vastausta vaatii myös kysymyssiitä, missä määrin työllisyyden kasvu on sisäsyntyistä eli perustuu yritysten luomiseen ja näidenkehittymiseen ja missä määrin ulkosyntyistä, esimerkiksi tulosta isojen yritysten toimintojenulkoistamisesta.
This also affects the skill needs and differ­ent training strategies of SMEs.
Tämä vaikuttaa myös pk-yritystentaitotarpeisiin ja erilaisiin koulutusstrategioihin.
firms to laisser-faire approaches towards employ ers. Other countries have established a series of intermediary regulations within collective agreements or in cooperation with the social partners.
Pk-yritysten työhönotto- ja henkilöstöpolitiik-kaanvaikuttavat usein pitkän tähtäimen henkilöstösuunnittelun puuttuminen, lyhyen tähtäimen työhönottopäätökset, jotka heijastelevat senhetkistä kysyntää, sekä epävirallisetvalintamenettelyt.
In view of the diversity of SMEs and their anchorage in specific environments, research con­centrated on the evaluation of impact of training and employment practices of SMEs (Figure 3).
Koska pkyritykset ovat erilaisia ja ne ovat sijoittuneet tiettyihin ympäristöihin, tutkimus on keskittynyt pk-yritysten ammatilliseen koulutukseenliittyvien ja työllistämiskäytäntöjen vaikutustenarviointiin (kaavio 3).
Recruitment and personnel policies in SMEs are often affected by the absence of a longer term personnel planning, by short term recruit ment decisions reflecting temporary demand and by informal selection procedures.
Tarvitaan lisätutkimusta, jossa otetaan huomioonalueelliset kysymykset sekä pk-yritysten eriytyminen.
How ever, since SMEs train more young people, employ more former unemployed (and mostly older) people and more family members than large firms, they can function as 'transitional labour markets' between training, employ ment, unemployment and housework.
Nämä tekijät tulisi huomioida myös asianomaisten poliittisten toimien laadinnassa.
This is one rea­son why a substantial number of young people leave small enterprises after training;
Tutkimuksissa on käynyt ilmi esimerkiksi seuraavaa:
Entrepreneurship and the European employment strategy
•Peruskoulutuksessa pkyritykset vetävät suurimman osan Euroopan nuorista ennen kaikkea
CVT provision also depends on the strategic orientation and profile of the owner-man­ager.
Yrittäjyys ja Euroopan työllisyysstrategia
In most cases, CVT serves the adaptation of skills to short term demand, and is primarily done on-the-job and informally.
Yrittäjiä pidetään yleisesti muutoksen ja kasvunvälikappaleina.
However, high-tech or manager-run small firms in particular, increasingly rely on formal CVT measures or on cooperation, networks, external training institutions or on new forms of training supported by ICTs;
Henkiin jäävän yrityksen käynnistämisen edellytykset ja uusien yritysten (useimmiten pk-yritysten) vaikutukset kasvuun ja työllistämiseen eivät kuitenkaan aina ole selvillä.
Entrepreneurs are commonly seen as 'agents of change and growth'.
oppisopimuskoulutuksen kautta.
The conditions for startingup a business, for its survival, and the contribution of new firms (mostly SMEs) to growth and employment are, however, not always clear.
Vaikka eräät pien-yrityksetottavat työhön erittäin ammattitaitoisianuoria, suurimmalle osalle pk-yrityksiä ovat tyypillisiä vähän ammattitaitoa vaativat ja epävakaattyöpaikat.
Most research today emphasises the 'social capital' of the entrepreneur.
Nykyisin useimmat tutkijat korostavat yrittäjänsosiaalista pääomaa.
In this context four categories of entrepreneurs, with partly different business, employment and training strategies, can be distinguished:
Tässä yhteydessä voidaanerotella neljä yrittäjäluokkaa, joiden liiketaloudelliset, työllistämiseen liittyvät ja koulutusstrategiatovat osittain erilaiset: tysten sitoutumisesta.
Public support today not only includes financial aids and the imparting of human capital, but also attempts to stimulate a spirit of enterprise or an 'entrepreneurial culture' by lowering labour costs and charges or by removing administrative and fiscal barriers.
Pätevöittävä koulutus ja oppiminen___________________________________________________________________________ c)sopeutumalla yrittäjiksi ryhtyneet (esimerkiksi työttömyyden tai epävarman työpaikanvuoksi) d)tilaisuuteen tarttuneet yrittäjät.
(d) entrepreneurs by seizing an opportunity.
verotuksellisia esteitä.
Research and policy is increasingly interested in selfemployment as a source of job creation and alternative to dependent work or unemployment. The questions arising here are closely associated with the issues of SMEs and entrepreneurship.
Eriytymättömät tukitoimet eivät kuitenkaan välttämättä poistaepätasaista kehitystä eivätkä sosiaalista taimaantieteellistä epätasa-arvoa, eivätkä nesiksi aina johda huomattavaan työpaikkojensyntymiseen.
A large research body exists on the mechanisms of business start-up and the links to the labour market.
Yrityksen perustamisen mekanismeista ja yhteyksistä työmarkkinoihin on paljon tutkimusaineistoa.
Increasing unemployment may 'push' people to start a business.
Lisääntyvä työttömyys saattaa ajaa ihmisiäperustamaan yrityksiä.
A new demand for goods and services may 'pull' the creation of new firms.
Uusien tavaroiden ja palveluiden kysyntä saattaa vetää uusia yrityksiämarkkinoille.
However, concerning the push factor, little empirical evidence is found.
Ajautumistekijälle on kuitenkin löydetty vain vähän empiirisiä todisteita.
This seems to confirm the importance of pull-driven business creation.
Tämä tuntuu vahvistavan yritysten luomisen markkinavetoisuutta.