natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• supporting the creation of a Community clearing house mechanism for exchanging information and best practice on disaster prevention and management, to be developed with networks of relevant actors in disaster prevention and management across Europe; and
Euroopan komissio suunnittelee niin ikään tiedonantoa, jonka aiheena on suuronnettomuuksien ennaltaehkäisyä koskeva yhteisöaloite ja jonka tarkoituksena on koota tiedot entistä järjestelmällisemmin yhteen eri puolilla EU:ta toteutettavien toimien tukemiseksi.
• developing of a prototype 'European Clearing House on Climate Change Impacts, Vulnerability and Adaptation' to provide access to European climate change data and scenarios with information on actions and good practice, including economic costs, linked to the EEA's Climate Change data centre and consistent with a clearing house on disaster prevention and management.
• kehittämällä prototyypin ”eurooppalaiseksi ilmastonmuutoksen vaikutuksia, haavoittuvuutta ja sopeutumista käsitteleväksi tiedonvälitysjärjestelmäksi”, joka tarjoaa pääsyn eurooppalaisiin ilmastonmuutostietoihin ja ‑skenaarioihin, joka sisältää tietoja toimista ja hyvistä käytännöistä sekä kustannuksista, joka on yhdistetty EYK:n ilmastonmuutoksen tietokeskukseen ja joka toimii johdonmukaisesti suuronnettomuuksien ennaltaehkäisyn ja hallinnan tiedonvälitysjärjestelmän kanssa.
To support the inclusion of an ecosystems and services perspective into the evaluation of present and future EU thematic policies and sectoral development in international and regional policy arenas, and within the EEA's indicator frameworks, key reporting exercises and integrated assessments such as SOER 2010 and Eureca 2012.
Tukea ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen käsitteiden sisällyttämistä EU:n nykyisen ja tulevan eri alojen politiikan arviointiin ja alakohtaiseen kehitykseen kansainvälisen ja aluepolitiikan foorumeilla ja EYK:n indikaattorien puitteissa, keskeisessä raportoinnissa ja yhdennetyissä arvioissa, kuten vuoden 2010 arviossa Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä ja vuoden 2012 ekosysteemiarviossa.
• producing Eureca 2012, the first ecosystem assessment for Europe to feed into the Millenium Ecosystem Assessment follow-up;
• laatimalla ensimmäisen eurooppalaisen ekosysteemiarvion (Eureca 2012) osana vuosituhannen ekosysteemiarvion seurantaa,
• supporting The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB), the Millennium Ecosystem Assessment, and the UNEP Global Green New Deal initiative in relation to resource accounting, documenting the resilience of ecosystems, and providing analyses of their valuation;
• tukemalla ekosysteemien ja biodiversiteetin taloudellisia näkökohtia käsittelevää TEEB‑hanketta (Economics of Ecosystems and Biodiversity), vuosituhannen ekosysteemiarviota ja YK:n ympäristöohjelman vihreän maailmantalouden aloitetta (Global Green New Deal), joka liittyy luonnonvaratilinpitoon, ekosysteemien sietokyvyn dokumentointiin ja niiden arvottamisen analysointiin,
Ecosystem services represent the transformation of a number of natural assets into products that people need, benefit from and value.
Ekosysteemipalveluilla tarkoitetaan tiettyjen luonnonvarojen jalostamista tuotteiksi, joita ihmiset tarvitsevat, joista he hyötyvät ja joita he arvostavat.
They include provisioning services — products obtained from ecosystems, including for example, genetic resources, food and fibre, fresh-water; regulating services — benefits from the regulation of ecosystems processes, including flood and disease control, climate, water and human health; cultural services — including non-tangible benefits such as recreation, aesthetic values and spiritual enrichment; and supporting services — those that are necessary for the production of all other ecosystems services, including biomass production, clear air, nutrient cycling, water cycling.
Palveluihin sisältyvät tuotantopalvelut (ekosysteemeistä saatavat tuotteet, esimerkiksi perintöaines, ravinto ja kuidut, makea vesi), säätelevät palvelut (hyödyt ekosysteemiprosessien sääntelystä, esimerkiksi tulvien ja tautien säätely, ilmasto, vesi ja ihmisten terveys), kulttuuripalvelut (myös aineettomat hyödyt, kuten virkistys, esteettiset arvot ja henkinen rikastuminen) ja ylläpitävät palvelut (jotka ovat välttämättömiä kaikkien muiden ekosysteemipalvelujen tuotannolle, esimerkiksi biomassan tuotanto, puhdas ilma, ravinteiden ja veden kierto).
• increasing awareness about the value and use of natural resources through analyses of market-based mechanisms for ecosystems services;
• lisäämällä tietoa luonnonvarojen arvosta ja käytöstä ekosysteemipalveluihin sovitettujen markkinalähtöisten mekanismien avulla,
• improving knowledge about thresholds and resilience in Europe's ecosystems and in particular in relation to climate change e.g. carbon absorption, trophic dynamics, provisioning and fragmentation of the landscape;
• lisäämällä tietämystä Euroopan ekosysteemien kynnyksistä ja sietokyvystä erityisesti ilmastonmuutoksen osalta esimerkiksi hiilen sitomisen, ravintoketjujen dynamiikan, ravinnon tuotannon ja maiseman pirstoutumisen osalta,
• maximising the use of existing data and spatial modelling techniques to support analysis of the health and resilience of ecosystem services within Europe and globally in terms of Europe's footprint and emerging sectoral demands;
• maksimoimalla nykyisten tietojen ja tilamallinnustekniikoiden käyttö, jotta voidaan tukea ekosysteemipalvelujen kunnon ja sietokyvyn analysoimista Euroopassa ja maailmanlaajuisesti Euroopan jalanjäljen ja kasvavan alakohtaisen kysynnän osalta,
These natural services are not recognised adequately by economic markets, government policies and land management practices, and accordingly many ecosystems services are in danger of being lost or are in serious danger of losing their resilience.
Näitä luonnon palveluja ei tunnusteta riittävästi talouden markkinoilla, valtiollisessa politiikassa eikä maankäytössä, joten monet ekosysteemipalvelut ovat vaarassa hävitä tai niiden sietokyky on vakavassa vaarassa ylittyä.
Wider implementation of the ecosystem services concept in Europe, linked to a follow-up of the 2005 Millennium Ecosystem Assessment and the G8+5 initiative for the 2010 meeting of the Convention on Biological Diversity on the Economics of Ecosystems and Biodiversity, will add strong economic arguments that can both change policy priorities, action and financing within the environmental policy arena, as well as capturing the attention of other stakeholders from different sectors to increase their awareness of the economic significance of change.
Ekosysteemipalvelujen käsitteen laaja‑alainen käyttöönotto Euroopassa, joka liittyy vuoden 2005 vuosituhannen ekosysteemiarvion seurantaan ja G8+5‑maiden aloitteeseen vuoden 2010 kokoukseksi, jossa käsitellään yleissopimusta biologisesta monimuotoisuudesta sekä ekosysteemien biodiversiteetin taloudellisia näkökohtia, tuo mukanaan vahvoja taloudellisia näkökohtia, jotka voivat auttaa muuttamaan politiikan painopistealueita, toimia ja rahoitusta ympäristöpolitiikan alalla ja kiinnittämään muiden, eri aloja edustavien sidosryhmien huomiota asiaan, jolloin näiden tieto muutoksen taloudellista merkityksestä kasvaa.
• updating EEA indicator frameworks, including SEBI2010, using an ecosystems services approach and integrate them into the EEA assessments; and
• päivittämällä EYK:n indikaattoripuitteita, SEBI 2010 ‑aloite mukaan luettuna, soveltamalla ekosysteemipalvelujen lähestymistapaa ja integroimalla ne EYK:n arviointeihin, ja
• providing communications and educational material on ecosystem services to the public, policy-makers and scientific experts via multimedia channels including the EC Biodiversity Clearing House Mechanism.
• tarjoamalla ekosysteemipalveluja koskevaa viestintä‑ ja koulutusaineistoa yleisölle, poliittisille päättäjille ja tieteellisille asiantuntijoille multimedian kautta, esimerkiksi EY:n biologisen monimuotoisuuden tiedonvälitysjärjestelmän avulla.
2.4 Environment and health
2.4 Ympäristö ja terveys
To undertake, in cooperation with OECD, Eurostat, Joint Research Centre, and EU agencies a variety of assessments and data gathering exercises to provide support for policy development aimed at reducing adverse impacts on human health from pollutants, chemicals and various technologies.
Tehdä yhteistyössä OECD:n, Eurostatin, yhteisen tutkimuskeskuksen ja EU:n virastojen kanssa erilaisia arvioita ja tiedonkeruuhankkeita, joilla tuetaan saasteista, kemikaaleista ja erilaisista tekniikoista ihmisen terveyteen kohdistuvia haittavaikutuksia vähentävän politiikan kehittämistä.
There will also be an emphasis on studies that highlight the need for early action and on the benefits of preventive and precautionary measures.
Samalla painotetaan varhaisen toiminnan tarvetta selventäviä tutkimuksia ja ennalta ehkäisevien toimien ja varotoimien hyötyjä.
• testing the applicability of various methodological approaches, including biomonitoring, to estimate both adverse and beneficial impacts of pollutants (including plastics, endocrine disruptors, GM crops for fuel and fibre) in the environment and ecosystems (including ambient and indoor air, water and soil) on ecosystem functioning and human health and wellbeing;
• testaamalla erilaisten menetelmällisten lähestymistapojen, kuten biomonitoroinnin, käyttökelpoisuutta arvioitaessa saasteiden haitallisia ja hyödyllisiä vaikutuksia (kuten muovit, hormonaaliset haitta‑aineet, muuntogeeniset viljelykasvit polttoaineiden ja kuidun tuotantoon) ympäristöön ja ekosysteemeihin (myös ulko‑ ja sisäilma, vesi ja maaperä) ja erityisesti ekosysteemien toimintaan ja ihmisten terveyteen ja hyvinvointiin,
Environmental quality and the link to human health is recognised as one of the priorities of the 6th Environment Action Programme.
Ympäristön laatu ja sen yhteydet ihmisen terveyteen tunnustetaan yhdeksi ympäristöä koskevan kuudennen toimintaohjelman painopistealueista.
It is also reflected in a new Community Action Programme 2008–2013 in the field of health; the EU Environment and Health Action Plan 2004–2010; the renewed EU Sustainable Development Strategy; and in the major EU chemical policies, and the World Health Organisation Children and Environment Health Action Programme.
Se näkyy myös yhteisön toisessa terveysalan toiminta‑ohjelmassa (2008–2013), Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelmassa (2004–2010), EU:n uudistetussa kestävän kehityksen strategiassa ja EU:n keskeisessä kemikaalipolitiikassa sekä Maailman terveysjärjestön WHO:n lasten ja ympäristöterveyden toimintaohjelmassa.
Mid-term evaluations of these programmes recognised the progress made but indicated strongly the need for intensive work in the future.
Näiden ohjelmien väliarvioinneissa tuotiin esiin tähän mennessä saavutettu edistys, mutta korostettiin tarvetta työn tehostamiseen vastaisuudessa.
• examining the environmental burden of pollutants and chemicals, including aspects of age, socio-economic status and migrational background;
• tutkimalla saasteiden ja kemikaalien ympäristökuormitusta esimerkiksi iän, sosiaalis‑taloudellisen statuksen ja kulkeutumisen taustojen perusteella,
• providing inputs for all major EEA assessments, including SOER 2010 and Eureca 2012, its regional assessments, and various international reports and assessments such as the UN Environment for Europe Ministerial Conference;
• tuottamalla syötteitä kaikkiin keskeisiin EYK:n arviointeihin, kuten ympäristön tilaa ja näkymiä koskevaan arvioon vuonna 2010 ja eurooppalaiseen ekosysteemiarvioon vuonna 2012, EYK:n alueellisiin arviointeihin ja moniin kansainvälisiin raportteihin ja arvioihin, kuten YK:n Euroopan ympäristö ‑ministerikonferenssiin,
• producing a report on Bradford-Hill work on causality criteria in the environment and health arena;
• tuottamalla raportin Bradford‑Hillin työstä, joka käsittelee syy‑seuraussuhteita ympäristön ja terveyden alalla,
At the recent EU Council, health ministers underlined the need for early action, the benefits of preventive and precautionary measures and the need for the development of tools for anticipating, preventing and responding to potential threats from emerging and re-emerging issues such as nanotechnology, and to strengthen the involvement of relevant stakeholders through partnerships across sectors at all levels.
Terveysministerit korostivat hiljattain kokoontuneessa EU:n neuvostossa tarvetta varhaisiin toimiin, ennalta ehkäisevien ja varotoimien hyötyjä ja tarvetta kehittää välineitä, jotka ennakoivat ja torjuvat mahdollisia uhkia ja vastaavat niihin uusien ja uusiutuvien kysymysten, kuten nanoteknologian, alalla, sekä tarvetta lisätä alan sidosryhmien osallistumista kumppanuuksien avulla eri toimialoilla ja kaikilla tasoilla.
They also called for information on environmental determinants with positive health impacts such as biodiverse environments, non-motorised means of transport and housing conditions.
Ministerit peräänkuuluttivat tietoa ympäristöön vaikuttavista tekijöistä, joiden terveysvaikutukset ovat myönteisiä, kuten biologisesti monimuotoiset ympäristöt, moottorittomat liikennevälineet ja asumisolot.
• improving decision-support tools on dealing with uncertainty, risk, ignorance and precaution within key environment and health issues.
• tekemällä yhteistyötä keskeisten kumppanien kanssa merkittävissä EU:n toimielinten välisissä prosesseissa ja suurimmissa tapahtumissa ja kokouksissa, kuten WHO:n ministerikonferenssissa ja Euroopan kansanterveysjärjestön (EUPHA) vuoden 2009 konferenssissa, ja
• improving accessibility of information on environment and health and chemicals, including further development of indicators,
• parantamalla ympäristö‑, terveys‑ ja kemikaalitietojen saatavuutta sekä indikaattorien ja tila‑analyysien kehittämistä edelleen ja yhteyksiä yhteiseen ympäristötietojärjestelmään (SEIS) sekä ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuiseen seurantajärjestelmään (GMES),
To enhance cooperation and support the activities relating to information and data in the EU's maritime and marine policy arena that will enable us to identify, exploit and review economic data on maritime activities, undertake assessments of marine spatial planning and cooperate with source organisations to integrate environmental information of relevance.
Laajentaa yhteistyötä ja tukea toimia, jotka liittyvät EU:n meripolitiikan alaa koskeviin tietoihin ja joiden avulla pystymme tunnistamaan, hyödyntämään ja arvioimaan taloudellisia tietoja merellä tapahtuvasta toiminnasta, tekemään arvioita merialueiden käytön suunnittelusta ja tekemään yhteistyötä lähdeorganisaatioiden kanssa, jotta merkittävät ympäristötiedot voidaan ottaa huomioon.
• harmonising the characterisation of seabed and habitat mapping in line with EUNIS compatible broad scale mapping and classification;
• yhdenmukaistamalla merenpohjan ja luontotyyppien kuvaamista EUNIS‑tietokantaan sopivan suurimittakaavaisen kartoituksen ja luokituksen avulla,
• undertaking analyses on marine ecosystems accounting in relation to maritime socio-economic activities;
• käynnistämällä selvityksiä meriekosysteemien kirjanpidosta meriympäristön sosiaalis‑taloudellisen toiminnan osalta,
This approach takes into account the high environmental potential of European seas and coastal systems in the delivery of vital ecological services in the face of increasing pressures from climate change and the intensification of diverse and competing economic activities (inter alia shipping, fishing, energy, resource exploitation) throughout the European maritime area.
• osallistumalla Euroopan vesitietojärjestelmään kuuluvaan paikkatietojen vaihtojärjestelmään tietojen hakemiseksi, tarkastelemiseksi ja niistä keskustelemiseksi Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODNET) yhteydessä,
• contributing to the spatial information platform in WISE, for data discovery, viewing and discussion that connects to the European Marine Observation and Data Network (EMODNET);
EU:n meripolitiikka ja sen ympäristöpilari, meristrategian puitedirektiivi, asettavat ekosysteemilähtöisen lähestymistavan keskeiseksi osaksi yhdennettyjä poliittisia toimia valtameriä ja meri‑ ja rannikkoalueita koskevien kysymysten alalla.
• providing the maritime part and support the integrated approach in the annotated outline for Marine/Maritime issues in SOER 2010, with a focus on evaluation of effectiveness of marine spatial planning policies and practices;
• huolehtimalla merta koskevasta osuudesta ja tukemalla yhdennettyä lähestymistapaa selityksin varustetussa, mereen liittyviä aiheita käsittelevässä luonnoksessa vuoden 2012 eurooppalaiseksi ekosysteemiarvioksi ja painottamalla siinä merialueiden käytön suunnittelun ja käytäntöjen tehokkuuden arviointia,
New and more extensive monitoring and analytical methods are now needed for integrated assessments.
Yhdennetyissä arvioissa tarvitaan nyt uusia, entistä laajempia seuranta‑ ja analyysimenetelmiä.
These will build on the developments in technology and information systems that are already underway, such as the EU Atlas of the seas, and the specific support to the European Marine Observation and Data network (EMODNET) with its links to WISE-marine and SEIS.
Ne perustuvat teknisten järjestelmien ja tietojärjestelmien, kuten EU:n merikartaston, jo alulle pantuun kehittämiseen ja erityiseen tukeen Euroopan meripoliittiselle seurantakeskukselle ja tietoverkolle (EMODNET) ja sen yhteyksille Euroopan vesitietojärjestelmän meriosioon ja SEIS‑järjestelmään.
These will help connect source organisations and provide online and shared access to the necessary data, to support marine spatial planning and state of the environment reporting.
Nämä auttavat muodostamaan yhteyden lähdeorganisaatioihin ja tarjoavat yhteisen ja ajantasaisen yhteyden kaikkiin tarvittaviin tietoihin, joilla tuetaan merialueiden käytön suunnittelua ja ympäristöraportoinnin tilaa.
• contributing to assess the relevant maritime policy as input to related issues (e.g. tourism, transport) as well as other regional aspects for the biennial synthesis progress report Horizon 2020, the Baltic Sea Region Strategy under the Swedish Presidency in 2009 and the Spanish Presidency in 2010; and
• osallistumalla asianmukaisen meripolitiikan arviointiin täydentämällä asiaan liittyviä seikkoja (esim. matkailu, liikenne) sekä muita alueellisia näkökohtia kahden vuoden välein julkaistavassa Horizon 2020 ‑edistymisyhteenvedossa, Itämeren aluestrategiassa Ruotsin puheenjohtajakaudella vuonna 2009 ja Espanjan puheenjohtajakaudella vuonna 2010, ja
• establishing a common methodology for multi-dimensional (e.g. benthic marine landscape) and functional (e.g. energy potential, refuge zones) mapping of European
• tarjoamalla EYK:n vesien tietokeskuksen asianmukaisten analyyttisten työkalujen avulla helpon pääsyn raportteihin, tilastotietoihin, indikaattoreihin ja muuhun tietoon.
• creating user-friendly access to reports, data, indicators and other information through the EEA Water Data Centre, with related analytical tools.
• vahvistamalla yhteiset menetelmät Euroopan merien moniulotteista (esim. pohjanmuodostusta selvittävää) ja toiminnallista (esim. energiapotentiaali, suoja‑alueet) kartoitusta varten, jotta voidaan osallistua Euroopan merikartaston laatimiseen, tarjota paikallisesti merkittäviä arvioita ja lisätä meriosio Euroopan vesitietojärjestelmään (WISE),
2.6 Sustainable consumption and production and waste
2.6 Kestävä kulutus ja tuotanto sekä jätteet
To support global, EU and national activities on sustainable consumption and production, resource and waste management, by strengthening the analytical basis through the development and use of SCP and other structural indicators, life cycle analysis, environmental accounts, integrated assessments, outlooks and scenarios, focusing particularly on housing, food, mobility and tourism/recreation.
Tukea maailmanlaajuisia, EU:n ja jäsenvaltioiden kestävää kulutusta ja tuotantoa sekä resurssienhallintaa ja jätehuoltoa koskevia toimia analyyttista perustaa vahvistamalla ja kehittää kestävän kulutuksen ja tuotannon indikaattoreita ja muita rakenteellisia indikaattoreita, elinkaariarviointia, ympäristötilinpitoa, yhdennettyjä arviointeja, näkymiä ja skenaarioita sekä keskittyä erityisesti asumiseen, ravintoon, liikkuvuuteen sekä matkailuun ja virkistykseen.
Analysis policy-effectiveness evaluations and integrated assessments of environmental impacts of production and consumption in Europe and other regions of the world;
Analyysi ja tuotannon tarkistusta ja tekemällä tässä yhteydessä toimien vaikuttavuusarviointeja sekä yhdennettyjä arviointeja tuotannon ja kulutuksen vaikutuksista Euroopassa ja muualla maailmassa,
It is increasingly recognised that as Europeans we need to take responsibility for the environmental impacts of our consumption and production patterns within Europe, and their life-cycle environmental impacts in other parts of the world. Sustainable management of material resources and waste is an integral part of this.
• lisäämällä tiiviissä yhteistyössä Eurostatin, YTK:n, OECD:n ja YK:n kanssa toimia yhdennetyn talous‑ ja ympäristötilinpidon kehittämiseksi edelleen,
• strengthening efforts, in close cooperation with Eurostat, JRC, OECD and the UN, to further develop integrated economic and environmental accounts;
Materiaaliresurssien kestävä hallinta ja kestävä jätehuolto ovat erottamaton osa tätä vastuuta.
• undertaking analyses on Life Cycle Analysis, resource availability and productivity, cleaner production and eco-efficient products;
• tekemällä selvityksiä elinkaariarvioinneista, resurssien käytettävyydestä ja tuottavuudesta, puhtaammasta tuotannosta ja ekotehokkaista tuotteista,
• developing sustainable consumption and production outlooks and scenarios for Europe;
• kehittämällä kestäviä kulutus‑ ja tuotantonäkymiä sekä ‑skenaarioita Euroopalle,
• supporting the implementation of the Waste Framework Directive and the Thematic Strategy on Waste Prevention and Recycling through analyses of various waste streams;
• tukemalla jätteitä koskevan puitedirektiivin ja jätteen synnyn ehkäisyä ja kierrätystä koskevan teemakohtaisen strategian täytäntöönpanoa selvittämällä erilaisia jätevirtoja,
• working with business and SMEs to share experiences and good practice on sustainable business strategies, corporate social responsibility, EMAS and the role of retailers;
• tekemällä yhteistyötä elinkeinoelämän sekä pienten ja keskisuurten yritysten kanssa kokemusten ja hyvien käytäntöjen jakamiseksi kestävän liiketoiminnan strategioista, yritysten yhteiskuntavastuusta, yhteisön ympäristöasioiden hallinta‑ ja auditointijärjestelmästä (EMAS) sekä vähittäiskauppiaiden tehtävästä,
The importance of sustainable consumption and production (SCP), including the generation of waste and use of resources, is reflected in policy priorities and plans, in particular the UNCSD 2010–2011 review of SCP and waste, the EU Action Plan on Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy, the 2010 revision of the thematic strategies on sustainable use of natural resources and on waste prevention and recycling, other EU waste policies including the revision of the Waste Framework Directive and national policies on SCP, resources and waste.
Kestävän kulutuksen ja tuotannon sekä jätteiden tuotannon ja resurssien käytön merkitys näkyy poliittisissa painopistealueissa ja suunnitelmissa, erityisesti YK:n kestävän kehityksen toimikunnan (UNCSD) 2010–2011 arviossa kestävästä kulutuksesta ja tuotannosta sekä jätteistä, EU:n kestävän kulutuksen ja tuotannon ja kestävän teollisuuspolitiikan toimintasuunnitelmasta, luonnonvarojen kestävän käytön ja jätteen synnyn ehkäisyn ja kierrätyksen teemakohtaisen strategian tarkistuksessa vuonna 2010 sekä muussa EU:n jätepolitiikassa, johon kuuluvat myös jätteitä koskevan puitedirektiivin tarkistus sekä kansallinen kestävää kulutusta ja tuotantoa, resursseja ja jätteitä koskeva politiikka.