natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bibliographic details of the full report:Hibell, B., Guttormsson, U., Ahlström, S., Balakireva, O., Bjarnason, T., Kokkevi, A. and Kraus, L. (2009), The 2007 ESPAD report.
Koko raportin bibliografiset tiedot:Hibell, B., Guttormsson, U., Ahlström, S., Balakireva, O., Bjarnason, T., Kokkevi, A. ja Kraus, L. (2009), The 2007 ESPAD report. Substance use among students in 35 European countries, the Swedish Council for Information on Alcohol and Other Drugs, Stockholm, Sweden.
Details on how to obtain the full report are available at: http://www.espad.org
Ohjeet koko raportin lataamisesta ovat osoitteessa http://www.espad.org
We are pleased to present this summary of the 2007 European school survey findings produced by the European School Survey Project on Alcohol and Other Drugs (ESPAD).
Tyytyväisinä voimme esittää yhteenvetona tulokset vuoden 2007 Euroopan koulututkimuksesta, joka tehtiin alkoholin ja muun päihteidenkäytön eurooppalaisen koululaiskyselyhankkeen (ESPAD) yhteydessä.
We have made this summary available in 23 languages to ensure the widest possible dissemination in Europe.
Tämän yhteenvedon saa 23 kielellä, mikä varmistaa sen mahdollisimman laajan levityksen Euroopassa.
It serves as a complement to the full report that is available in English.
Tiivistelmä täydentää varsinaista raporttia, joka on tehty englanniksi.
This multilingual summary is a product of the cooperation framework that exists between the EMCDDA and ESPAD. Our common aims are: to broaden access to the information and expertise on alcohol and other drug use among school students developed by the ESPAD project; to improve the availability, quality and comparability of school survey data; and to gain maximum analytical insight from the data available in this area.
Tämä monikielinen yhteenveto on tulosta EMCDDA:n ja ESPAD:n välisestä yhteistyöstä, jossa on tavoitteemme ovat seuraavat: ESPAD-hankkeessa kerätyn koululaisten alkoholin ja muiden päihteiden käyttöä koskevan tiedon ja asiantuntemuksen laaja saatavuus, koululaiskyselyistä saadun tiedon saatavuuden, laadun ja vertailtavuuden parantaminen; mahdollisimman analyyttisen käsityksen saaminen tiedosta tällä alueella.
The mandate of the EMCDDA is to collect, analyse and disseminate factual, objective, reliable and comparable information on the European drug situation.
EMCDDA:n tehtävä on kerätä, analysoida ja levittää tosiasioihin perustuvaa, objektiivista, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa Euroopan huumetilanteesta.
The information provided by the ESPAD project is an important source of information for obtaining the European picture on younger people.
ESPAD-hanke on merkittävä tiedonlähde kokonaiskuvan saamiseksi eurooppalaista nuorista.
The ESPAD project provides a common approach to collecting information on substance use among 15- to 16-year-old students in Europe and allows trends over time to be assessed.
ESPAD-hanke tarjoaa yleisen lähestymistavan, jonka avulla voidaan kerätä tietoa 15–16-vuotiaiden koululaisten päihteidenkäytöstä Euroopassa. Sen avulla voidaan myös arvioida pitkän aikavälin suuntauksia.
The work of the ESPAD project would not have been possible without the generous support of the Swedish Government, the Swedish National Institute of Public Health and the Pompidou Group.
ESPAD-hankkeen työ ei olisi ollut mahdollista ilman Ruotsin valtion, Ruotsin kansanterveyslaitoksen ja Pompidou-ryhmän avokätistä tukea.
We would also like to take this opportunity to thank all the governmental and non governmental partners in ESPAD countries that contribute to the funding, data collection, analysis and dissemination of this important work.
Haluamme kiittää kaikkien ESPAD-maiden valtiollisia ja yksityisiä kumppaneita, jotka ovat osallistuneet tämän tärkeän työn rahoittamiseen sekä tiedon keräämiseen, analysoimiseen ja levittämiseen.
Summary performed in 7 out of 16 federal states (Bundesländer) while the Belgian data collection was restricted to the Dutch speaking part (Flanders).
Kansallinen ja kulttuurinen konteksti, jonka pohjalta koululaiset vastasivat kyselyyn, on kuitenkin mitä luultavimmin vaihdellut.
The main purpose of the European School Survey Project on Alcohol and Other Drugs (ESPAD) is to collect comparable data on substance use among 15–16 year-old European students in order to monitor trends within as well as between countries.
Eurooppalaisten alkoholin ja muiden huumausaineiden käyttöä koskevan koululaiskyselyhankkeen (ESPAD) päätavoitteena on kerätä vertailukelpoista tietoa 15–16-vuotiaiden eurooppalaisten koululaisten päihteidenkäytöstä, jotta voitaisiin hahmottaa päihteidenkäytön vallitsevia ja maiden välisiä suuntauksia.
So far four data collection waves have been conducted within the ESPAD project.
Tähän mennessä ESPAD-hankkeessa on kerätty aineistoa neljä kertaa.
The first study was held in 26 countries in 1995, while the 2007 data collection was performed in 35 countries.
Ensimmäinen tutkimus, johon osallistui 26 maata, tehtiin vuonna 1995.
This summary presents key results from the 2007 survey as well as findings regarding the longterm trends.
Vuoden 2007 tutkimukseen osallistui 35 maata.
The content of the international report is based on standardised country reports and datasets delivered to the coordinators and the database manager.
Tässä yhteenvedossa esitellään tärkeimpiä tuloksia vuodelta 2007 sekä havaintoja pitkän aikavälin suuntauksista.
The national cultural context in which the students have answered the questions has, however, most certainly varied.
Saatteeksi-osiossa esitellään tutkimusmenetelmät lyhyesti.
Country sample sizes were close to or above the recommended number of 2 400 apart from the smaller countries, where fewer, but all relevant, students were surveyed.
Maakohtaisten otosten koko oli 2 400 oppilaan suosituskoon tuntumassa tai suurempi lukuun ottamatta pienempiä maita. Niissä kyselyihin vastasi vähemmän oppilaita, jotka kaikki kuitenkin kuuluivat tutkimuksen kohdejoukkoon.
However, a combination of a small gross sample and a high school-dropout level in Denmark led to a net sample which was too small to be considered fully representative, and thereby fully comparable.
Tanskassa pieni bruttootos ja korkea koulun keskeyttämisaste yhdessä vaikuttivat siten, että saatu netto-otos oli liian pieni ollakseen täysin edustava. Siitä syystä se ei myöskään ole täysin vertailukelpoinen.
Independent research teams in the participating countries form the basis of the collaborative project.
Yhteistyöhankkeen perustan muodostavat osallistuvien maiden riippumattomat tutkimusryhmät.
In the 2007 ESPAD data collection more than 100 000 students took part from the following countries: Armenia, Austria, Belgium (Flanders), Bulgaria, Croatia, Cyprus, the Czech Republic, Denmark, Estonia, the Faroe Islands, Finland, France, Germany (7 Bundesländer), Greece, Hungary, Iceland, Ireland, the Isle of Man, Italy, Latvia, Lithuania, Malta, Monaco, the Netherlands, Norway, Poland, Portugal, Romania, Russian Federation, the Slovak Republic, Slovenia, Sweden, Switzerland, Ukraine and the United Kingdom.
Vuoden 2007 ESPAD-tietojen keruu kattoi yli 100 000 koululaista seuraavista maista: Alankomaat, Armenia, Belgia (Flanderi), Bulgaria, Färsaaret, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Mansaari, Monaco, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa (7 osavaltiota), Slovakian tasavalta, Slovenia, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekin tasavalta, Ukraina, Unkari, Yhdistynyt kuningaskunta, Venäjä ja Viro.
Small differences in point estimates between countries or over time should be interpreted with caution.
Maiden välisten prosenttiyksikköjen tai pitkän aikavälin eroja tulee tulkita harkiten.
As a rule of thumb, however, given the size of the national samples and the sampling methods employed, differences of more than a few percentage points can quite confidently be considered significant.
Kun otetaan huomioon kansallisten otosten koko ja käytetyt otosmenetelmät, nyrkkisääntönä voidaan kuitenkin pitää sitä, että muutamaa prosenttiyksikköä suurempia eroja voidaan luotettavasti pitää merkitsevinä.
As in previous ESPAD studies, to provide as comparable data as possible, the surveys were conducted according to a standardised methodology and with a common questionnaire.
Aikaisempien ESPAD-tutkimusten tavoin kyselyt tehtiin standardoitua menetelmää ja yhteistä kyselylomaketta käyttäen varmistamaan saatavan aineiston vertailukelpoisuus.
Data were mainly collected during spring 2007 and the target population was students born in 1991, with a mean age of 15.8 years at the time of data collection.
Tiedot kerättiin pääasiassa keväällä 2007. Kohdejoukkona olivat vuonna 1991 syntyneet koululaiset, joiden ikä aineistonkeruun aikana oli keskimäärin 15,8 vuotta.
A small number of questions regarding cigarette smoking are given at the beginning of the questionnaire.
Koululaiskyselyn alussa esitettiin muutamia kysymyksiä tupakoinnista.
On average, in the 2007 survey, 58 % of the students in participating countries reported having tried smoking cigarettes at least once and 29 % had used cigarettes during the past 30 days.
Vuoden 2007 tutkimuksessa keskimäärin 58 prosenttia tutkimukseen osallistuneiden maiden koululaisista ilmoitti kokeilleensa tupakoimista ainakin kerran, ja 29 prosenttia oli tupakoinut viimeksi kuluneiden 30 päivän aikana.
Two percent of all students had smoked at least a packet of cigarettes per day during the past 30 days.
Kaksi prosenttia kaikista koululaisista oli polttanut vähintään rasiallisen savukkeita päivässä viimeksi kuluneiden 30 päivän aikana.
Data were collected by group-administered questionnaires. The students answered the questionnaires anonymously in the classroom with teachers or research assistants functioning as survey leaders.
Ainakin kerran elämässä tupakoimisen ja viime aikoina (viimeksi kuluneet 30 päivää) tupakoimisen osalta maiden järjestys on pysynyt enemmän tai vähemmän samana.
With two exceptions the class-samples are nationally representative: in Germany the study was
Maita, joissa 30 viime päivän aikana tupakointia esiintyi hyvin paljon, ovat Bulgaria, Itävalta, Latvia ja Tšekin tasavalta (40–45
High-prevalence countries for cigarette use
Koululaiset täyttivät kyselylomakkeet anonyymisti oppitunnilla, ja opettajat tai tutkimusapulaiset johtivat tutkimusta.
Summary — 2007 ESPAD report
Yhteenveto — ESPAD-raportti 2007
Alcohol past 30 days are Austria, Bulgaria, the Czech Republic and Latvia (40–45 %) and low prevalence countries are Armenia, Iceland, Norway and Portugal (7–19 %).
Alkoholi prosenttia), kun taas maita, joissa sitä esiintyi hyvin vähän, ovat Armenia, Islanti, Norja ja Portugali (7–19 prosenttia).
There is no obvious geographical pattern at hand, but students in central and eastern European countries are often among those reporting higher rates of smoking.
Vastausten perusteella ei voida muodostaa selvää maantieteellistä mallia, mutta Keski- ja Itä-Euroopan maiden koululaiset ilmoittivat usein korkeita tupakointilukuja.
In all ESPAD countries at least two thirds of the students have drunk alcohol at least once during their lifetime, with an ESPAD average close to 90 % in the 2007 survey.
Kaikissa ESPAD-maissa vähintään kaksi kolmasosaa koululaisista on juonut alkoholia ainakin kerran elämässään. Vuoden 2007 tutkimuksessa ESPAD-keskiarvo oli lähes 90 prosenttia.
The corresponding average figures for the past 12 months and the past 30 days are 82 and 61 % respectively.
Vastaavat keskiarvoluvut 12 viime kuukauden ja 30 viime päivän ajalta ovat 82 ja 61 prosenttia.
These figures were relatively unchanged from 1995 to 2007 for lifetime and past 12 months prevalences, while past 30 days figures increased until 2003 before they dropped a little in 2007, especially among boys.
Nämä luvut eivät juuri muuttuneet vuosien 1995 ja 2007 välisenä aikana ainakin kerran ilmenneen ja 12 viime kuukauden alkoholinkäytön osalta. Viimeistä 30 päivää koskevat luvut nousivat vuoteen 2003 saakka, kunnes ne laskivat hieman vuonna 2007 etenkin poikien kohdalla.
Between the last two surveys there was also a clear decrease in the average proportion of students that had been drinking beer and/or wine during the past 30 days.
Kahden viimeisen tutkimuksen välillä olutta ja/tai viiniä 30 viime päivän aikana juoneiden koululaisten määrä keskimäärin oli siis selvästi laskenut.
In countries where more students smoke, one is also more likely to find students reporting that cigarettes are easily obtainable.
Niiden maiden koululaiset, jotka tupakoivat muita enemmän, myös todennäköisemmin kertovat savukkeiden saamisen olevan helppoa.
An early smoking debut (age 13 or younger) is also associated, at the country level, with high levels of use in the past month.
Tupakoinnin varhainen aloittamisikä (13 vuoden iässä tai nuorempana) liittyy maakohtaisesti tarkasteltuna myös siihen, että tupakointia kuluneen kuukauden aikana esiintyi paljon.
On average, 7 % of the students said that they had been smoking cigarettes on a daily basis at the age of 13 or younger.
Keskimäärin 7 prosenttia koululaisista kertoi polttaneensa savukkeita päivittäin 13 vuoden iässä tai sitä nuorempana.
Daily cigarette use at this early age is most common among students in the Czech Republic, Estonia, Latvia and the Slovak Republic (prevalence rates of about 13 %) and least common among students in Greece and Romania (around 3 %).
Päivittäinen tupakointi näin varhaisessa iässä on yleisintä Tšekin, Viron, Latvian ja Slovakian tasavallan, koululaisten parissa (esiintyvyysaste noin 13 prosenttia) ja harvinaisinta Kreikan ja Romanian koululaisilla (noin 3 prosenttia).
The average figures above are of course based on very divergent country figures.
Keskiarvoluvut perustuvat maakohtaisiin lukuihin, jotka ovat tietenkin hyvin erilaisia.
For example, alcohol use during the past 30 days was reported by 80 % of the students in Austria and Denmark (limited comparability) but only by 31 % in Iceland and 35 % in Armenia.
Esimerkiksi 80 prosenttia itävaltalaisista ja tanskalaisista (rajallinen vertailtavuus) mutta vain 31 prosenttia islantilaisista ja 35 prosenttia armenialaisista koululaisista ilmoitti käyttäneensä alkoholia 30 viime päivän aikana.
At the aggregate country level, the gender differences in 2007 are negligible for smoking in the past 30 days.
Kaikkien maiden osalta sukupuolierot ovat vuonna 2007 viimeisten 30 päivän aikaisen tupakoinnin osalta vähäisiä.
However, in individual countries great differences may be observable.
Maita yksittäin tarkastellen voidaan kuitenkin havaita suuria eroja.
For example, boys were 16 percentage points above girls in Armenia and conversely, girls were 19 percentage points above boys in Monaco.
Esimerkiksi Armeniassa pojat sijoittuivat 16 prosenttiyksikköä tyttöjen edelle, ja vastaavasti Monacossa tytöt olivat 19 prosenttiyksikköä poikien edellä.
The figures for lifetime, past 12 months and past 30 days prevalences are about the same for boys and girls.
Alkoholinkäyttöä ainakin kerran, 12 viime kuukauden ja 30 viime päivän aikana koskevat luvut tyttöjen ja poikien välillä ovat lähes samat.
However, when it comes to higher frequencies in the respective time frame (40, 20 and 10 times) the proportions are usually higher among boys.
Kun asiaa tarkastellaan käytön toistuvuuden ja käyttökertojen lukumäärän pohjalta (40, 20 ja 10 kertaa), poikien osuus on tavallisesti suurempi.
These high frequencies are mainly reported by students in Austria and Germany (7 Bundesländer), while the Nordic countries Finland, Iceland, Norway and Sweden belong to those with only very few students who drink this often.
Alkoholinkäytön tiuhasta toistuvuudesta ovat kertoneet pääasiassa Itävallan ja Saksan (7 osavaltiota) koululaiset, kun taas Pohjoismaat (Islanti, Norja, Ruotsi ja Suomi) kuuluvat siihen ryhmään, jossa vain hyvin harvat koululaiset juovat usein.
Over time, a slight decrease in the past 30 days’ smoking may be noticed, the total average prevalence rate having dropped by four percentage points between 1995 and 2007 in ESPAD countries with comparable data for all four waves.
Pitkän aikavälin tarkastelussa 30 viime päivän tupakoinnissa voidaan havaita pientä laskua; keskimääräinen esiintyvyys on laskenut neljä prosenttiyksikköä vuosien 1995 ja 2007 välillä niissä ESPAD-maissa, joista on saatavana vertailukelpoista aineistoa kaikista neljästä aineistonkeruuvaiheesta.
If the comparison is confined to the period between 1999 and 2007, the drop in relatively recent smoking is seven percentage points.
Jos vertailu rajoitetaan vuosiin 1999–2007, viimeaikainen tupakointi on vähentynyt seitsemän prosenttiyksikköä.
A small overall gender gap (4 percentage points) was noticed in 1995 but this gap had vanished in 2007.
Vuonna 1995 oli havaittavissa pieni sukupuolten välinen ero (4 prosenttiyksikköä), mutta vuoteen 2007 mennessä ero oli kuroutunut umpeen.
Only four countries give a contrary image regarding the longterm downward trend in recent smoking, displaying higher levels in 2007 than in 1995.
Viimeisimmän alkoholin juomakerran aikana juodun alkoholin kokonaismäärä on tavallisesti pieni niissä maissa, joissa koululaiset juovat usein, esimerkiksi Kreikassa.
In all those countries, however, the actual increases took place already between 1995 and 1999 and the situation has been relatively stable thereafter.
Vastaavasti niissä maissa, joissa koululaiset juovat harvemmin alkoholia, sitä juodaan kerralla enemmän.
Hence, the overall picture of the trend in past 30 days smoking in the ESPAD countries is one of a decrease, or at least of a stabilized situation.
Tällainen malli on havaittavissa Pohjoismaissa, joihin kuuluvat Islanti, Norja, Ruotsi ja Suomi.
The total amount of alcohol consumed during the last drinking day is usually low in countries where the students drink often, for example in Greece, and the other way around for countries with low consumption frequencies.
Mallista on kuitenkin poikkeuksia esimerkiksi Tanskassa (rajallinen vertailtavuus) ja Itävallassa.
Countries with such a pattern include the Nordic countries Finland, Iceland, Norway and Sweden.
Näiden maiden koululaiset ovat kertoneet juovansa usein ja suuria määriä.
However, there are exceptions to this pattern and they include Denmark (limited comparability) and Austria in which the students report high frequencies as well as large quantities consumed.
Maissa, joiden kulutuksen keskiarvo on suurin, eli Tanskassa (rajallinen vertailtavuus) ja Mansaarella, keskimääräinen kulutus koululaista kohden on 3–4 kertaa suurempi kuin maissa, joissa koululaisten alkoholin kulutuksen keskiarvo on pienin (Armenia ja Kypros).
In the countries with the largest average quantities, Denmark (limited comparability) and the Isle of Man, the quantities for an average student is about 3–4 times higher than in the countries with the lowest average consumption (Armenia and Cyprus).
Vain neljässä maassa suuntaus vaikuttaa olevan päinvastainen viimeaikaisessa tupakoinnissa vallitsevan pitkän aikavälin laskevaan suuntaukseen verrattuna; näissä maissa sitä koskeva luku vuonna 2007 oli korkeampi kuin vuonna 1995. Kaikissa näissä maissa luvut itse asiassa nousivat vuosien 1995–1999 välisenä aikana, minkä jälkeen tilanne on pysynyt suhteellisen vakaana.
In nearly all countries boys drink larger quantities than girls.
Lähes kaikissa maissa pojat juovat enemmän kuin tytöt.
The most pronounced contrast to this is Iceland, where girls report larger quantities than boys.
Selkein vastakohta tähän on Islanti, jossa tytöt ovat ilmoittaneet juoneensa suurempia määriä kuin pojat.
pattern than the question about intoxication. Some countries score high on both measures, for example Denmark (limited comparability), the Isle of Man and the United Kingdom.
Eräät maat sijoittuvat molempien kysymysten osalta kärkeen, esimerkiksi Tanska (rajallinen vertailtavuus), Mansaari sekä Yhdistynyt kuningaskunta.
However, there are countries in which many students report heavy episodic drinking during the past 30 days, while they were rather low on the ranking list for drunkenness for the same period.
Toisissa maissa koululaiset ilmoittivat humalahakuisesta juomisesta 30 viime päivän aikana, vaikka nämä maat sijoittuivat humaltumisen osalta kuitenkin melko matalalle samalla ajanjaksolla.
Examples of such countries include Malta, Portugal, Estonia and Latvia.
Esimerkkejä näistä maista ovat Malta, Portugali, Viro ja Latvia.
All in all, beer is the dominant beverage, accounting for some 40 % of the amount consumed (in 100 % alcohol) on the last drinking day, and followed by 30 % for spirits and 13 % for wine.
Kaiken kaikkiaan olut on kuitenkin suosituin alkoholijuoma, ja sen osuus on noin 40 prosenttia viimeisimmällä juomakerralla juodusta määrästä (100-prosenttisena alkoholina).
Beer is even more dominant among boys, accounting for about half their total consumption on the last drinking day.
Pojat suosivat olutta tätäkin enemmän, ja sen osuus on noin puolet poikien alkoholin kokonaiskulutuksesta viimeisimmällä juomakerralla.
Girls have a more evenly distributed pattern, with spirits as the most important type, constituting about one third of the total consumption.
Tyttöjen osalta malli on eriytyneempi; tärkeimmän juomatyypin eli väkevien osuus on noin kolmannes kokonaiskulutuksesta.
On average 43 % of the ESPAD students reported heavy episodic drinking during the past 30 days, and this was more common among boys (47 %) than among girls (39 %).
Keskimäärin 43 prosenttia ESPAD-koululaisista kertoi humalahakuisesta juomisesta 30 viime päivän aikana, mikä oli yleisempää pojilla (47 prosenttia) kuin tytöillä (39 prosenttia).
Boys also dominated in a large majority of the countries.
Pojat muodostivat myös suuren enemmistön kaikissa maissa.
In some few the figures were about the same, but there are also countries in which more girls than boys stated this.
Muutamissa maissa luvut olivat jokseenkin samat, mutta oli myös maita, joissa tytöt ilmoittivat humalahakuisesta juomisesta poikia useammin.
The most striking example is Norway in which 42 % of the girls and 35 % of the boys reported heavy episodic drinking during the past 30 days.
Silmiinpistävin esimerkki on Norja, missä 42 prosenttia tytöistä ja 35 prosenttia pojista ilmoitti humalahakuisesta juomisesta 30 viime päivän aikana.
On the country level there is a strong positive relationship between reported alcohol consumption for the last drinking day and the perceived level of intoxication on that day.
Maakohtaisesti viimeisimmältä juomakerralta ilmoitetun alkoholinkulutuksen ja koetun päihtymystason välillä vallitsee vahva positiivinen yhteys.
Thus, in countries where students reported that they consumed larger quantities of alcohol they also reported higher levels of intoxication.
Tämä tarkoittaa sitä, että niiden maiden koululaiset, jotka ilmoittivat käyttävänsä suuria määriä alkoholia, ilmoittivat myös vahvemmista humalatiloista.
On average, heavy episodic drinking during the past 30 days increased between 1995 and 1999, but also between 2003 and 2007.
Vuosien 1995 ja 1999 välisellä ajanjaksolla humalahakuinen juominen 30 viime päivän aikana lisääntyi keskimääräisesti, mutta niin kävi myös vuosina 2003–2007.
In the latter period this is especially true among girls, with an increase from 35 to 42 %.
Viimeisimmällä ajanjaksolla tämä koskee erityisesti tyttöjä, joiden osuus nousi 35 prosentista 42 prosenttiin.
In 1995 heavy episodic drinking was on average much more common among boys than girls, but this gap had diminished substantially in 2007.
Vuonna 1995 humalajuominen oli keskimäärin paljon yleisempää pojilla kuin tytöillä, mutta vuonna 2007 ero oli jo tuntuvasti pienempi.
Countries with a continuing upward trend between all four data collections include Croatia, the Czech Republic, Malta, Portugal and the Slovak Republic.
Maita, joissa suuntaus on ollut kaikissa neljässä aineistonkeruuvaiheessa jatkuvasti nouseva, ovat Kroatia, Malta, Portugali, Slovakian tasavalta ja Tšekin tasavalta.
On average, half of the ESPAD students have been intoxicated at least once during their lifetime, to the point of staggering when walking, having slurred speech or throwing up.
Keskimäärin puolet ESPAD-tutkimukseen osallistuneista koululaisista on ollut ainakin kerran niin juovuksissa, että kävely on ollut hoipertelevaa, puhe sammaltavaa tai he ovat oksentaneet.