natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Increasingglobaldivergenceinpopulationtrends:populationsageing,growing and migrating Living in an urban world: spreading cities and spiralling consumption Changing patterns of global disease burdens and the risk of new pandemics Accelerating technologies: racing into the unknown Continued economic growth Global power shifts: from a uni-polar to a multi-polar world Intensified global competition for resources Decreasing stocks of natural resources Increasing severity of the consequences of climate change Increasingly unsustainable environmental pollution load Global regulation and governance: increasing fragmentation, but converging outcomes
Kasvavatmaailmanlaajuiseteroavaisuudetväestötrendeissä:kansatikääntyvät, kasvavat ja muuttavat Elämä kaupungistuneessa maailmassa: laajenevat kaupungit ja kulutuksen kasvukierre Sairaustaakan maailmanlaajuiset muutokset ja uusien pandemioiden riski Kiihtyvät teknologiat: kiito kohti tuntematonta Jatkuva taloudellinen kasvu Voimasiirtymät – yksinapaisesta moninapaiseen maailmaan Kiristynyt globaali kilpailu resursseista Vähenevät luontopääoman varannot Ilmastonmuutoksen seurausten vakavuuden lisääntyminen Lisääntyvä kestämätön ympäristön saastekuormitus Maailmanlaajuinen sääntely ja hallinto: kasvava pirstoutuminen mutta yhtäläistyvät tulokset
Table 7.2
Taulukko 7
5, 2005 and 2050 according to different growth variants
2005 sekä 2050 eri kasvuvaihtoehtojen mukaan
Low 7 959
Alue
Population in 2050 Medium High Constant 9 150 10 461 11 030
Väestö vuonna 2050Matala Keskitaso Korkea 7 959 9 150 10 461
Population in millions1950 1975 2005 2 529 4 061 6 512
Väestö (miljoonaa as.)1950 1975 2005 2 529 4 061 6 512
Northern America Oceania
Pohjois-Amerikka Oseania
Source: United Nations Population Division (
Eurooppa (EEA-38 -maat)
Environment a
Huomautus:
The regional distribution of population growth, the age structure, and migration between regions are also important. Ninety percent of the population growth since 1960 has been in countries classified as 'less developed' by the United Nations (30).
Maailmanlaajuinen markkinoiden yhdentyminen, siirtymät globaalissa kilpailukyvyssä ja muuttuvat globaalit kulutustottumukset muodostavat toisen monimutkaisen taustalla vaikuttavien voimien joukon.
Meanwhile, the world is urbanising at an unprecedented rate. By 2050, about 70 % of the global population is likely to live in cities, compared with less than 30 % in 1950.
Kansainvälinen kauppa on viimeisen puolen vuosisadan aikana kasvanut nopeasti vapauttamisen ja liikenteen ja viestinnän kustannusten alentumisen seurauksena.
Population growth is now largely an urban phenomenon concentrated in the developing world, particular Asia, which is estimated to be home to more than 50 % of the global urban population by 2050 (31).
Maailmanlaajuisen viennin arvo kasvoi 296 miljardista dollarista (USD) vuonna 1950 yli 8 000 miljardiin (ostovoimapariteetilla mitattuna) vuonna 2005, ja sen osuus maailman bkt:stä kasvoi noin viidestä prosentista
Global integration of markets, shifts in global competitiveness and changing global spending patterns comprise another complex set of drivers.
* Eurooppa (YK:n määritelmä) sisältää kaikki 38 EEA -maata (paitsi Turkki) ja EEA -yhteistyömaat sekä Moldovan, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Venäjän.
Similarly, global GDP rose from around 5 % to close to 20 % (
Myös vierastyöläisten lähes kahteenkymmeneen prosenttiin ( l ).
) ( remittances sent home from emigrant workers often represent a large source of income for developing countries.
YK:n väestöyksikkö ( rahalähetykset kotiin ovat usein suuri tulonlähde kehitysmaille.
For some countries remittances exceeded a quarter of the respective GDP in 2008 (for example, 50 % in Tajikistan, 31 % in Moldova, 28 % in the Krygyz Republic, and 25 % in Lebanon) (34).
Joissakin maissa rahalähetykset ylittivät neljäsosan maan bkt:stä vuonna 2008, jaosuusoliesimerkiksi50%Tadžikistanissa,31%Moldovassa,28%Kirgisiassa ja 25 % Libanonissa (34).
Global economic proportions of their populations out of poverty ( growth and trade integration have fuelled long-term shifts in international competitiveness, characterised by a high growth of productivity in emerging economies.
Maailmantalouden kasvun ja kaupan integraatio ovat vauhdittaneet kansainvälisen kilpailukyvyn pitkän aikavälin muutoksia, mille on ominaista korkea tuottavuuden kasvu kehittyvissä talouksissa. Keskituloisten kuluttajien määrä maailmassa
The number of middle-income consumers worldwide is growing rapidly, particularly in Asia (36).
36 kasvaa nopeasti erityisesti Aasiassa (
The World Bank has estimated that, by 2030, there could be 1.2 billion middle-income consumers (C) in the emerging and developing economies of today (37).
että vuoteen 2030 mennessä keskituloisia kuluttajia voisi olla
Already in 2010, the economies of the BRIC countries — Brazil, Russia, India and China — are expected to contribute almost half of global consumption growth (38
BRIC -maiden (Brasilia, Venäjä, Intia ja Kiina) talouksien odotetaan jo vuonna 2010 tuottavan lähes puolet maailmanlaajuisesta kulutuksen
Large differences in individual wealth accumulation are expected to persist between developed economies and key emerging economies.
Muun maailman trendin vastaisesti Euroopan väestön odotetaan vähenevän ja ikääntyvän merkittävästi.
Yet the world's economic balance of power is changing.
Sen naapurivaltioista väestön väheneminen on erityisen dramaattista Venäjällä ja suuressa osassa Eurooppaa.
Large shifts in purchasing power towards middle-income economies
Samaan aikaan Pohjois-Afrikan maat sekä Välimeren alueen
Growth of GDP per capita in the EU-27, USA, China, India and Japan, 1980 to 2008
Kasvu asukasta kohden: Yhdysvallat, EU 27 -maat, Kiina, Japani ja Intia 1980–2008
GDP based on PPP (in dollars) per capita50 000
BKT perustuu ostovoimapariteettiin (dollareina) asukasta kohti50 000
20052008European Union
2005200Euroopan unioni
China India
Kiina Intia
Japan USA m ).
Japani Yhdysvallat m ).
Source: International Monetary Fund (
Kansainvälinen valuuttarahasto (
Projected shares of global middle-income class consumption, 2000 to 2050
Ennustetut osuudet maailmanlaajuisesta keskituloisten luokan kulutuksesta 2000–2050
Japan USA
Japani Yhdysvallat
European Union Others n ).
Tuntemattomien ja jopa tiedon n ).
As a result of demographic and economic power shifts, the contours of the global governance landscape are changing.
Väestön ja taloudellisen vallan siirtymien takia globaalin hallinnan maiseman ääriviivat ovat muuttumassa.
Environmental challenges may increase risks to food, energy and water security on a global scale
vaikutusnapoja on käynnissä muuttaen geopoliittista maisemaa (
According to the Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO), demand for food, feed and fibres could grow by 70 % by 2050 (51).
Myös Kansainvälinen energiajärjestö (IEA) arvioi energian kysynnän kasvavan 40 % seuraavien 20 vuoden aikana, ellei suuria toimintalinjojen muutoksia toteuteta (53).
The fragility of global food, water and energy systems has become apparent over recent years.
IEA on toistuvasti varoittanut vaikeasta maailmanlaajuisesta energiakriisistä, joka johtuisi pitkän aikavälin kysynnän kasvusta.
For example, arable land per person declined globally from 0.43 ha in 1962 to 0.26 ha in 1998. The FAO expects this value to fall further by 1.5 % per year between now and 2030, if no major policy changes are initiated (52).
Massiivisia ja jatkuvia investointeja energiatehokkuuteen, uusiutuviin energialähteisiin ja uusiin infrastruktuureihin tarvitaan, jotta pystytään siirtymään vähähiiliseen, luonnonvaroja tehokkaammin hyödyntävään ja pitkän aikavälin
But it could be water shortages that will hit hardest over the coming decades.
Mutta veden puute voisi olla se, mikä eniten vaikuttaa tulevina vuosikymmeninä.
One estimate suggests that in just 20 years, global demand for water could be 40 % higher than today, and more than 50 % higher in the most rapidly developing countries (55).
Erään arvion mukaan vain 20 vuoden kuluttua veden maailmanlaajuinen kysyntä voisi olla 40 % suurempi kuin nykyään ja yli 50 % suurempi kaikkein nopeimmin kehittyvissä maissa (55).
Furthermore, according to a recent estimate prepared by the Secretariat of the Convention of Biological Diversity, the flow in more than 60 per cent of the large river systems in the world has been heavily altered.
Lisäksi luonnon monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sihteeristön äskettäin laatiman arvion mukaan virtausta on voimakkaasti muutettu yli 60 prosentissa maailman suurista jokisysteemeistä.
Limits of ecological sustainability of water availability for abstraction have thus been reached, and up to 50 % of the world could be living in areas with high water stress by 2030, while more than 60% could still lack improved access to sanitation (56).
Veden ottoon saatavilla olevan veden ekologisen kestävyyden rajat on näin ylitetty, ja jopa 50 % maailmasta voisi vuoteen 2030 mennessä elää alueilla, joilla
Number of undernourished in the world; percentage of undernourished in developing countries, 1969 to 2009
Aliravittujen määrä maailmassa Aliravittujen osuus kehitysmaissa 1969–2009
Percentage of undernourished
Aliravittujen prosenttiosuus
Source: Food and Agriculture Organization of the United Nations (
YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO (
Water infrastructure systems are often old and there is a lack of
Infrastruktuurit ovat usein vanhoja ja tieto todellisesta suoritustasosta ja
Here, potential for ripple effects for food and energy supply
Prosessit vaikuttavat maapallon itsesäätelykykyyn.
2015 ( exist, for example, cutting agricultural output which could result in decreasing overall social resilience.
vesi- ja jätevesihuoltoa koko maailmassa vuoteen 2015 mennessä (58).
Already today, in many parts of the world, non-renewable resource use is close to its limit and potentially renewable resources are being used beyond their reproductive capacity.
Jo nyt monissa osissa maailmaa uusiutumattomien luonnonvarojen käyttö on lähellä rajojaan ja uusiutuvia luonnonvaroja mahdollisesti käytetään yli niiden uusiutumiskyvyn.
This kind of dynamics can also be recognised in Europe's neighbouring regions with their comparatively rich natural capital.
Tällaista dynamiikkaa voidaan nähdä Euroopan naapurialueilla, joilla on suhteellisen runsaasti luonnonvaroja.
Water resource over-exploitation, combined with insufficient access to safe drinking water and sanitation, for example, are critical challenges both in Eastern Europe and the Mediterranean (35).
Esimerkiksi vesivarojen liikakäyttö yhdistettynä turvallisen juomaveden ja sanitaatiopalvelujen riittämättömään saatavuuteen on kriittinen haaste sekä Itä-Euroopassa että Välimeren alueella (35).
At the global level, poverty and social exclusion are further exacerbated by ecosystem degradation and changes in the climate.
Maailmanlaajuisesti ekosysteemien huononeminen ja muutokset ilmastossa pahentavat edelleen köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä.
Globally, efforts to alleviate extreme poverty were reasonably effective until the 1990s (51).
Maailmanlaajuisesti ponnistukset lievittää äärimmäistä köyhyyttä olivat kohtuullisen tehokkaita 1990-luvulle saakka (51).
However, the recurring food and economic crises throughout 2006 to 2009 have magnified the trend of increasing under-nourishment rates around the world.
Kuitenkin toistuvat ruoka- ja talouskriisit koko jaksolla 2006–2009 ovat voimistaneet aliravitsemuksesta kärsivien määrän kasvavaa trendiä ympäri maailmaa.
The number of undernourished rose, for the first time, to more than 1 billion in 2009 and the proportion of undernourished in developing countries, which was declining quite rapidly, has risen in the past few years.
Aliravittujen määrä nousi ensimmäistä kertaa yli yhden miljardin vuonna 2009 ja melko nopeassa laskussa ollut aliravittujen osuus kehitysmaiden väestöstä on noussut viime vuosina.
Resource over-exploitation and changes in the climate aggravate threats to natural capital.
Resurssien liikakäyttö ja muutokset ilmastossa pahentavat luontopääoman uhkia.
They also affect quality of life, potentially
Ne vaikuttavat myös elämänlaatuun ja mahdollisesti heikentävät
Furthermore, undermining social and political stability ( the livelihoods of billions of people are inevitably linked with the sustainability of local ecosystem services.
Lisäksi miljardien ihmisten sosiaalista ja poliittista vakautta ( toimeentulo on väistämättä kytköksissä kestäviin paikallisiin ekosysteemipalveluihin.
Combined with demographic pressures, decreasing socio-ecological resilience can add a new dimension to the environment and security debate, as conflict around scarcer resources is likely to intensify and add to migration
Sosiaalisen ja ekologisen kestävyyden väheneminen yhdessä väestöpaineiden kanssa voi tuoda uuden ulottuvuuden keskusteluun ympäristöstä ja turvallisuudesta, koska vähenevien resurssien synnyttämä konflikti todennäköisesti voimistuu ja lisää
pressures (
muuttopainetta (
Many key drivers operate on a global scale and are likely to unfold over decades rather than years.
Monet keskeiset liikkeellepanevat voimat toimivat maailmanlaajuisesti ja kehittyvät pikemminkin vuosikymmenien kuin vuosien ajan.
In a recent assessment, the World Economic Forum warned about a higher level of systemic risk due to the increase in interconnections among various risks (60).
World Economic Forum varoitti tuoreessa arvioinnissaan systeemisen riskin kasvusta kun eri riskien väliset yhteydet lisääntyvät (60).
Furthermore, the assessment emphasised that unexpected, sudden changes in external conditions are inevitable in a highly interlinked world.
Lisäksi arvioinnissa korostettiin, että ulkoisten olosuhteiden odottamattomat ja äkilliset muutokset ovat väistämättömiä maailmassa, jossa on paljon keskinäisiä yhteyksiä.
While sudden changes can have huge impacts, the biggest risks may be from slow failures which unfold their full damage potential over decades and may be seriously underestimated in their potential economic impact and societal cost (60).
Vaikka äkillisillä muutoksilla voi olla valtava vaikutus, suurimmat riskit voivat syntyä hitaan kehityksen tuloksena, jolloin niiden täysi vahinkopotentiaali kehittyy vuosikymmenten ajan ja niiden mahdolliset taloudelliset vaikutukset ja yhteiskunnalliset kustannukset voivat jäädä pahasti aliarvioiduiksi (60).
The continued over-exploitation of natural capital is an example for a slow failure.
Jatkuva luontopääoman liikakäyttö on esimerkki tällaisesta hitaasta häiriöstä.
Such systemic risks — whether they manifest themselves as sudden changes or slow failures — include the potential damage to, or even full failure of, an entire system, for example a market or an ecosystem, as opposed to effects on individual elements only.
Tällaisia systeemisiä riskejä, ilmenevätpä ne äkillisinä muutoksina tai hitaina häiriöinä, ovat koko järjestelmän, esimerkiksi markkinan tai ekosysteemin, potentiaaliset vauriot tai jopa täydellinen romahtaminen, eivätkä niiden vaikutukset koske vain järjestelmän yksittäisiä osia.
The interconnectedness between drivers and risks highlighted here are relevant in this regard: while these links can lead to higher robustness when risk sharing is distributed across a greater number of elements in the system, they can also lead to greater fragility.
Nyt esille otetuilla vaikuttavien voimien ja riskien keskinäisillä yhteyksillä on merkitystä tässä suhteessa. Vaikka nämä linkit voivat lisätä kestävyyttä kun riskinjako on jakautunut järjestelmässä useammalle osapuolelle, ne voivat myös johtaa suurempaan haavoittuvuuteen.
Failure in one critical link can have cascading effects, often as a consequence of
Yhden kriittisen linkin pettämisellä voi olla kerrannaisvaikutuksia, mitkä usein johtuvat vähentyneestä järjestelmän monimuotoisuudesta ja hallinnon
decreased system diversity and governance gaps (
puutteista (
A key related risk is that of accelerating global environmental feedback mechanisms and their direct and indirect impacts on Europe.
Keskeisiä tähän liittyviä riskejä ovat nopeutuvat globaalit ympäristön palautemekanismit ja niiden välittömät ja välilliset vaikutukset
Assessment Report (62), scientific assessments have warned that environmental feedback mechanisms are increasing the likelihood of large scale non-linear changes in key Earth system components. With increasing global temperatures, for example, there is an increasing risk of passing tipping points that may trigger large-scale, non-linear
Eurooppaan. Vuosituhannen ekosysteemiarvion (12) ja IPCC:n neljännen arviointiraportin (62) jälkeen tieteelliset arvioinnit ovat varoittaneet, että ympäristön palautemekanismit lisäävät laajojen epälineaaristen muutosten todennäköisyyttä maapallon keskeisissä järjestelmäkomponenteissa.
63 changes (
Esimerkiksi kun maapallon lämpötila yhä nousee, lisääntyy riski ohittaa sellaiset kynnysarvot, jotka voivat laukaista laajoja epälineaarisia muutoksia (63).
Systemic risks have the potential, if they are not properly addressed, to inflict devastating damage on the vital systems, natural capital and infrastructures on which our wellbeing depends both at a local and at a global scale.
Ellei systeemisiin riskeihin puututa oikealla tavalla, niillä on potentiaalia aiheuttaa tuhoisia vahinkoja elintärkeille järjestelmille, luontopääomalle ja infrastruktuureille, joista meidän hyvinvointimme riippuu sekä paikallisesti että maailmanlaajuisesti.
Thus, joint efforts are required to tackle some of the causes of systemic risks, develop adaptive management practices and strengthen resilience in view of increasingly pressing environmental challenges.
Niinpä yhteisiä toimia tarvitaan ratkottaessa systeemisten riskien syitä, kehitettäessä mukautuvia hoitokäytäntöjä ja vahvistettaessa vastustuskykyä yhä uhkaavampien ympäristöhaasteiden edessä.
Potential climatic tipping elements
Maapallon lämpötilan nousu
Potential climatic tipping elements1.
Ikiroudan ja valtamerien metaanin hidas vapautuminen
Arctic sea-ice loss2. Boreal forest dieback3.
Huomattava
Melt of Greenland ice sheet4. Atlantic deep water formation5.
Soikioiden muodot ja koot eivät kuvaa tapahtumien vaikutusten tai käynnistymislämpötilan epävarmuuksia.
Climatic change-induced ozone-hole(?)6.
Nämä epävarmuustekijät voivat olla merkittäviä.
Permafrost and tundra loss(?)
z y), Lenton (
Indian Monsoon chaotic multi-stability 9.
Intian monsuunin kaoottinen monitilaisuus 9.
Changes in ENSO amplitude or frequency10.
Muutokset El Nïno -eteläisen värähtelyn (ENSO) esiintymistiheyden heilahteluvälissä10. Amatsonin sademetsien kuolema11.
West African Monsoon shift12.
Boreaalisen metsän kuolema3.
Instability of West Antarctic ice sheet13.
Grönlannin jäätikön sulaminen4.
Changes in Antarctic bottom water formation(?)
Atlantin syvän veden muodostuminen
) indicate systems whose status as tipping elements is particularly uncertain.
Kysymysmerkit (?) osoittavat järjestelmiä, joiden status kynnystapahtumana on erityisen epävarma.
There are other potential tipping elements not depicted here; for example, shalow-water coral reefs threatened in part by ocean acidification.
Tässä kuvassa ei ole kaikkia potentiaalisia kynnystapahtumia, esimerkiksi matalien vesien koralliriuttoja, joiden uhista merien happamoituminen on yksi.
Source: Schelnhuber (
Lähde:
Future environmental priorities: some reflections
Joitakin ajatuksia tulevista ympäristöprioriteeteista
Unprecedented change, interconnected risks and increased vulnerabilities pose new challenges
Ennennäkemätön muutos, toisiinsa kytkeytyneet riskit ja haavoittuvuuden lisääntyminen tuovat uusia haasteita
The previous chapters highlight the fact that the world is experiencing environmental change and hence new challenges on a scale, speed and interconnectedness that are unprecedented.
Aikaisemmat luvut korostavat sitä, että maailma on kokemassa ympäristön muuttumisen ja sen myötä mittakaavaltaan, nopeudeltaan ja kytkeytyneisyydeltään ennennäkemättömiä uusia haasteita.
Decades of intensive use of stocks of natural capital and ecosystem degradation by developed countries to fuel economic development have resulted in global warming, loss of biodiversity and various negative impacts on our health.
Kehittyneet maat ovat ruokkineet taloudellista kehitystään vuosikymmeniä kestäneellä luontopääoman varantojen intensiivisellä käytöllä ja ekosysteemipalvelujen heikkenemisellä ja se on johtanut ilmaston lämpenemiseen, luonnon monimuotoisuuden vähenemiseen ja moniin kielteisiin terveysvaikutuksiin.
Even though many of the immediate impacts lie outside Europe's direct influence, they have significant consequences and will create potential risks for the resilience and sustainable development of the European economy and society.
Vaikka monet välittömät vaikutukset eivät kuulu Euroopan suoraan vaikutuspiiriin, niillä on huomattavia seurauksia ja ne mahdollisesti vaarantavat Euroopan talouden ja yhteiskunnan vastustuskyvyn ja kestävän kehityksen.
Emerging and developing economies have in recent years replicated this trend but at a much faster speed driven by increasing populations, growing numbers of middle class consumers, and rapidly changing consumption patterns towards levels in developed countries; unprecedented financial flows chasing scarcer energy and raw materials; unparalleled shifts in economic power, growth, and trade patterns from advanced to emerging and developing economies; and, delocalisation of production driven by price competition.
Kehittyvien ja kehitysmaiden taloudet ovat viime vuosina toistaneet tätä kehitystä, mutta paljon nopeammin. Niitä ovat ohjanneet väestönkasvu, keskiluokan kuluttajien kasvava lukumäärä ja nopeasti muuttuvat kulutustottumukset.
Climate change is one of the most obvious effects of these past developments: breaching the 2 °C target is probably the most tangible example of the risk of going beyond planetary boundaries.
Suunta on ollut kohti kehittyneiden maiden tasoa; ennennäkemättömät rahavirrat metsästämässä entistä niukempia energia- ja raaka-ainevaroja, vertaansa vailla olevat taloudellisen vallan, kasvun ja kaupan siirtymät kehittyneistä uusiin ja kehittyviin talouksiin sekä hintakilpailun ohjaama tuotannon uudelleen sijoittaminen.
The long-term ambition of achieving 80 to 95 % reductions in CO
Menneen kehityksen yksi kaikkein selvimmistä seurauksista on ilmastonmuutos.
2 emissions by 2050 in Europe to stay in line with the above target, strongly argues for a fundamental transformation of Europe's current economy, with low-carbon energy and transport systems as central planks of the new economy — but not the only ones.
Pitkäaikainen tavoite pysyä kahden asteen rajoissa voitaisiin saavuttaa Euroopassa hiilidioksidipäästöjen 80–95 prosentin vähennyksellä vuoteen 2050 mennessä, mikä vahvasti puoltaa perusteellista muutosta Euroopan nykyiseen talouteen.
As in the past, future climate change impacts are expected to affect disproportionately the most vulnerable in society: children, the elderly, and the poor.
Kuten aiemminkin, myös tulevaisuuden ilmastonmuutoksen vaikutusten odotetaan vaikuttavan suhteettoman ankarasti yhteiskuntien haavoittuvimpiin jäseniin eli lapsiin, vanhuksiin ja köyhiin. Myönteisiä
On the positive side, greater access to green
Euroopan ympäristö _BAR_ Tila ja näkymät 2010
S y n the he si s iss spaces, biodiversity, clean water and air benefit people's health.
• puolia ovat terveyshyödyt kuten viheralueiden parempi käytettävyys, luonnon monimuotoisuus sekä puhdas vesi ja ilma.
However, this too raises the question about the sharing of access and benefits, since often spatial planning and investment decisions favour the rich at the expense of the poor.
Tästä kuitenkin herää kysymys käyttömahdollisuuksien ja hyötyjen jakamisesta, koska usein aluesuunnittelu ja investointipäätökset suosivat rikkaita köyhien kustannuksella.
Well-maintained ecosystems and ecosystem services are essential to support climate change mitigation and adaptation objectives, and preserving biodiversity is a prerequisite for ensuring this.
Ajankohtaisten ympäristönsuojelun ensisijaisten tavoitteiden vahvistaminen ja parempi täytäntöönpano, joilla on kohteinaan ilmastonmuutos, luonnon ja luonnon monimuotoisuus, luonnonvarojen käyttö ja jätteet, ympäristö, terveys ja elämänlaatu.