natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The 'Environment for Europe' process now brings together 56 countries across three continents to jointly address environmental challenges.
Euroopan ympäristö (Environment for Europe) -prosessi yhdistää nyt kolmessa maanosassa 56 maata, jotka pyrkivät yhdessä vastaamaan ympäristöhaasteisiin.
In support of this process, the European Environment Agency has prepared a series of assessments of the environment for the pan-European region to provide policy-relevant, up-to-date and reliable information on the interactions between the environment and society.
Tätä prosessia tukeakseen Euroopan ympäristökeskus on laatinut koko Euroopan alueen ympäristöstä sarjan arviointeja, jotka antavat poliittisen päätöksenteon kannalta merkityksellistä, ajantasaista ja luotettavaa tietoa ympäristön ja yhteiskunnan välisestä vuorovaikutuksesta.
The irst comprehensive assessment of the state of the pan-European environment was presented in Soia in 1995.
Ensimmäinen kattava arviointi Euroopan ympäristön tilasta esitettiin Soiassa 1995.
Updated assessments were presented at the Ministerial Conferences in Aarhus in 1998 and Kiev in 2003.
Päivitetyt arvioinnit esitettiin ministerikonferensseissa Århusissa 1998 ja Kiovassa 2003.
This is the fourth report in the series.
Tämä raportti on sarjan neljäs.
Where possible the report evaluates progress, primarily against the objectives of the Sixth Environment Action Programme of the European Community and the Environment Strategy for Countries of Eastern Europe, Caucasus and Central Asia.
Raportissa arvioidaan mahdollisuuksien mukaan kehitystä lähinnä kuudennen ympäristöä koskevan yhteisön toimintaohjelman sekä Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maiden ympäristöstrategian tavoitteiden pohjalta.
The report has been prepared in close partnership with a range of international organisations, governmental institutions and non-governmental organisations across the region.
Raportti on laadittu tiiviissä yhteistyössä monien alueella toimivien kansainvälisten organisaatioiden, valtion laitosten ja kansalaisjärjestöjen kanssa.
Despite noteworthy progress in promoting environmental policy and sustainable development across the pan-European region, an 'implementation gap' in the use of integrated policy approaches remains.
Vaikka ympäristöpolitiikka ja kestävä kehitys ovat edenneet huomattavasti koko Euroopan alueella, yhdennettyjen menettelytapojen käytössä on edelleen eräänlainen ”täytäntöönpanokuilu”.
Context of The fourth assessment
Neljännen arvioinnin näkökulma
Pan-European and regional
Yleiseurooppalainen ja alueellinen taso
National level
Maailmanlaajuinen taso
The fourth pan-European environment assessment o ss r C s o c u f c ti a m e h
Euroopan ympäristön neljäs arviointi is u la ia on M t a m e e
Source: Based on Figure 1.5 of The fourth assessment.
Lähde: Neljäs arviointi, kuva 1.5.
Successful implementation depends on the setting of clear and realistic targets together with mechanisms to monitor progress.
Onnistuneeseen toteuttamiseen vaikuttavat selkeä ja realistinen tavoitteiden asettaminen yhdessä etenemisen seurantaan kehitettyjen mekanismien kanssa.
Environmental information across the region still varies in quality, with the availability and reliability of data differing considerably.
Ympäristötietojen laatu vaihtelee edelleen alueittain ja tietojen saatavuudessa ja luotettavuudessa on huomattavia eroja.
There is substantial room for further improvement in making much-needed data and information not only accessible, but also more comparable and reliable.
Parantamisen varaa siis on, jotta kaivatut tiedot saataisiin sekä niitä tarvitsevien saataville että myös vertailukelpoisemmiksi ja luotettavammiksi.
The pan-European region harbours rich cultural and environmental diversity.
Euroopan alueelle on ominaista kulttuurin ja ympäristön rikas monimuotoisuus.
More than 870 million people live in the region; more than half of them in Western and Central Europe (WCE), making the European Union (EU) one of the most densely populated areas of the world with more than 100 people per square kilometre.
Alueella asuu yli 870 miljoonaa ihmistä; yli puolet heistä asuu Länsi- ja Keski-Euroopassa (WCE-maissa), joten Euroopan unioni (EU) on maailman tiheimmin asuttuja alueita (yli 100 asukasta/km2).
This is in stark contrast to the relatively sparse populations of Eastern Europe and Central Asia, where the average density is well below 20 people per square kilometre.
Jyrkän vastakohdan tälle muodostaa Itä-Euroopan ja Keski-Aasian suhteellisen harva asutus: keskimääräinen asukastiheys siellä on huomattavasti alle 20 asukasta/km2.
Economic recovery in recent years has resulted in an increase, in relative terms, of national income in virtually all countries of the pan-European region.
Talouden elpyminen viime vuosina on johtanut kansantulon suhteelliseen nousuun käytännöllisesti katsoen kaikissa Euroopan alueen maissa.
The pan-European region and its sub-regions: key socio-economic indicators for 2005
Eurooppa alueittain: keskeiset sosioekonomiset indikaattorit vuonna 2005
EFTA and other WCE
EFTA ja muut WCE-maat
Eastern Europe, Caucasus and Central Asia (EECCA)
Itä-Eurooppa, Kaukasia ja Keski-Aasia (EECCA)
Other SEE
Muut SEE-maat
Source: Based on Table 1.2 of The fourth assessment.
Lähde: Neljäs arviointi, taulukko 1.2.
Trade flows between WCE/SEE and EECCA in 2005 (billion USD)
Länsi- ja Keski-Euroopan/Kaakkois-Euroopan sekä Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maiden väliset kauppavirrat 2005 (miljardia USD)
Manufactures Fuels and
Polttoaineet ja kaivannaistuotteet
Western and Central Europe (WCE) and South Eastern Europe (SEE)
Itä-Eurooppa, Kaukasia ja Keski-Aasia
EECCAOutside report coverage
(EECCA)Ei sisälly raporttiin
Source: Map 6.1 of The fourth assessment.
Lähde: Neljäs arviointi, kartta 6.1.
Increasingly, the economies of EECCA countries are moving away from reliance on agricultural output towards service industries.
Talouden kasvuluvut ovat olleet erityisen korkeita Kaakkois-Euroopassa sekä Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maissa.
Nonetheless, the EECCA region is still relatively more dependent on mineral extraction and agriculture, often resulting in major environmental pressures and high volumes of wastes.
Tämä alue on silti vielä suhteellisesti riippuvaisempi mineraalien louhinnasta ja maataloudesta, mikä aiheuttaa usein suuria ympäristöpaineita ja jätemääriä.
The number of independent states in the region has increased from 33 in 1990 to 53 in 2007, during which time the EU expanded from 15 to 27 Member States.
Itsenäisten valtioiden määrä alueella on lisääntynyt 33:sta (vuonna 1990) 53:een (vuonna 2007); samana ajanjaksona EU on laajentunut 15 jäsenvaltiosta 27 jäsenvaltioon.
Environment and health: Air quality
Ympäristö ja terveys: ilmanlaatu
Air pollution, mainly by ine particles and ground‑level ozone, continues to pose a signiicant threat to health: it shortens average life expectancy in WCE by almost one year and affects the healthy development of children.
Lähinnä pienhiukkasten ja alailmakehän otsonin aiheuttama ilman saastuminen muodostaa edelleenkin merkittävän terveysuhan: se lyhentää keskimääräistä eliniänodotetta Länsi- ja Keski-Euroopan maissa lähes vuoden ja vaikuttaa lasten terveeseen kehitykseen.
Most air pollutants have increased in EECCA by more than 10 % as a result of economic recovery, increases in transport, and the lack of effectiveness of air pollution protection policies.
Useimmat ilmansaasteet ovat lisääntyneet Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maissa yli 10 prosenttia talouden elpymisen, liikenteen kasvun ja ilmansuojelupolitiikan tehottomuuden seurauksena.
In EECCA the poor quality of the data precludes an in-depth assessment of air quality and its consequences.
Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maissa tietojen heikko laatu tekee mahdottomaksi ilmanlaadun ja sen vaikutusten perusteellisen arvioinnin.
However, the limited data available indicates that the main health threat in EECCA and SEE is, as in WCE, from small particles and their toxic constituents.
Saatavissa olevat rajalliset tiedot kuitenkin osoittavat, että suurin terveysuhka Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maissa sekä Kaakkois-Euroopan maissa on Länsi- ja Keski-Euroopan maiden tavoin pienhiukkaset ja niiden myrkylliset ainesosat.
Percentage change in emissions (2000–2004)
Päästöjen prosentuaaliset muutokset (2000–2004)
Volatile organic compounds (VOC)
Haihtuvat orgaaniset yhdisteet (VOC)
Source: Table 2.2.1 of The fourth assessment.
Lähde: Neljäs arviointi, taulukko 2.2.1.
Environment and health: Inland waters
Ympäristö ja terveys:sisävedet
More than 100 million people in the pan‑European region still do not have access to safe drinking water and adequate sanitation.
Koko Euroopan alueella yli 100 miljoonalla ihmisellä ei vieläkään ole käytettävissään turvallista juomavettä ja riittävää hygieniatasoa.
In EECCA and SEE the quality of the water supply and sanitation services has deteriorated continuously over the past 15 years, with the rural population being mostaffected.
Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maissa sekä Kaakkois-Euroopan maissa vesihuollon ja hygienian taso on heikentynyt jatkuvasti viimeksi kuluneiden 15 vuoden ajan, ja eniten tilanne on vaikuttanut maaseutuväestöön.
One-third of the pan-European population lives in countries where water resources are under substantial pressure.
Kolmasosa väestöstä asuu maissa, joissa vesivaroihin kohdistuu huomattavaa painetta.
High leakage losses in water distribution systems, poor management and maintenance of irrigation systems, and unsustainable cropping patterns exacerbate the impacts of droughts and water scarcity.
Kuivuuden ja veden vähyyden vaikutuksia pahentavat vuotojen aiheuttamat suuret hävikit vedenjakelujärjestelmissä, huono kastelujärjestelmien hallinta ja ylläpito sekä kestämättömät viljelykäytännöt.
River catchments affected by flooding (1998–2005)
Tulvien koettelemat jokien valuma-alueet (1998–2005)
Number of flood events
Tulvien lukumäärä
Outside report coverage
Ei sisälly raporttiin
Source: Map 2.3.1 of The fourth assessment.
Lähde: Neljäs arviointi, kartta 2.3.1.
Environment and health: Soil
Ympäristö ja terveys: maaperä
Since the Kiev Conference, progress has been made both in policy development and in the availability of information.
Kiovan konferenssin jälkeen sekä toimintalinjojen kehitys että tiedon saatavuus ovat parantuneet.
However, it is still too early to record any marked improvement in the status of soil resources.
On kuitenkin vielä liian aikaista kirjata maavarojen tilassa mitään selvää parannusta.
Given the complexity of current risks, especially climate change, new thinking on mechanisms to improve the evidence base to support action on soils is needed.
Kun otetaan huomioon vallitsevien riskien ja etenkin ilmastonmuutoksen monitahoisuus, tarvitaan uutta lähestymistapaa niihin mekanismeihin, joilla pyritään kehittämään tietopohjaa maaperän parantamisen tueksi.
The exchange of best practices between countries and regions with similar soil conditions could reduce remediation costs across many soil threats, and provide an important basis for cooperation.
Parhaiden käytäntöjen vaihto maaperäoloiltaan samankaltaisten maiden ja alueiden välillä voisi vähentää monenkin maaperän kuntoa uhkaavan tekijän aiheuttamia kunnostuskustannuksia, ja se tarjoaisi tärkeän perustan yhteistyölle.
Overview of economic activities causing soil contamination in some WCE and SEE countries (% of investigated sites)
Maaperän saastumista aiheuttava taloudellinen toiminta eräissä Länsi- ja Keski-Euroopan sekä Kaakkois-Euroopan maissa (% tutkituista alueista)
Others 9 %
Muut 9 %
Industrial production and commercial services 36 %
Teollinen tuotanto ja kaupalliset palvelut 36 %
Transport spills on land 3 % Storage 4 %
Varastointi 4 %
Power plants 4 %
Voimalaitokset 4 %
Industrial waste treatment and disposal 9 %
Teollisuuden jätehuolto ja jätteiden käsittely 9 %
Municipal waste treatment and disposal 15 %
Kunnallinen jätehuolto ja jätteiden käsittely 15 %
Oil industry 17 %
Öljyteollisuus 17 %
Source: Figure 2.4.2 of The fourth assessment.
Lähde: Neljäs arviointi, kuva 2.4.2.
Environment and health: Hazardous chemicals
Ympäristö ja terveys: vaaralliset kemikaalit
The chemical industry has been growing worldwide.
Kemianteollisuus on kasvanut kaikkialla maailmassa.
In the European Union the production of toxic chemicals has increased at almost the same rate as total chemical production, and both have grown faster than GDP.
Euroopan unionissa myrkyllisten kemikaalien tuotanto on kasvanut lähes samaan tahtiin kuin kemikaalien kokonaistuotanto, ja molemmat ovat kasvaneet nopeammin kuin BKT.
Globalisation is resulting in a shift of environmental burdens to developing countries and the re-import of hazards via transboundary pollution and contaminated products.
Globalisaatio on johtamassa siihen, että ympäristörasitteet sysätään kehitysmaihin ja tuodaan takaisin rajojen yli leviävissä saasteissa ja saastuneissa tuotteissa.
Recently, signiicant new policies and legislation addressing the management of chemicals have been agreed upon, both in Europe and globally. For the EU, this includes the legislation on Registrati on,
Viime aikoina on sovittu kemikaalien hallinnoinnin merkittävistä uusista toimintalinjoista ja lainsäädännöstä sekä Euroopassa että koko maailmassa.
Evaluation and Authorisation of Chemicals (REACH), which entered into force in 2007.
EU:ssa tuli voimaan esimerkiksi vuonna 2007 kemikaalien rekisteröinti-, arviointi, lupa- ja rajoitusjärjestelmää (Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals, REACH) koskeva lainsäädäntö. Kansainvälisellä tasolla hyväksyttiin kansainvälinen kemikaalistrategia (Strategic Approach to International Chemical Management, SAICM) vuonna 2006.
Additionally, the Global Harmonised System on classiication and labelling (GHS) was agreed and the Stockholm Convention on Persistent Organic Pollutants (POPs) and the Rotterdam Convention on Prior Informed Consent (PIC) entered into force.
Lisäksi on sovittu kemikaalien yhdenmukaistetusta luokitus- ja merkintäjärjestelmästä (GHS), ja voimaan ovat tulleet pysyviä orgaanisia saasteita (POP-yhdisteitä) rajoittava Tukholman yleissopimus ja ns. PIC-ilmoitusmenettelyä koskeva Rotterdamin yleissopimus.
Emissions of greenhouse gases have increased in recent years in most European countries and are projected to continue to do so in the future.
Kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet viime vuosina useimmissa Euroopan maissa, ja niiden ennustetaan lisääntyvän tulevaisuudessakin.
Many European countries have adopted national programmes to reduce emissions, but some of them will still have dificulties in reaching their Kyoto targets.
Monet Euroopan maat ovat ottaneet käyttöön kansallisia ohjelmia päästöjen vähentämiseksi, mutta joillakin mailla on silti vaikeuksia saavuttaa Kioton tavoitteensa.
The Kyoto Protocol, under the UN Framework Convention on Climate Change, and its irst commitment period represent only a irst step in addressing climate change.
Ilmastonmuutosta koskevaan YK:n puitesopimukseen perustuva Kioton pöytäkirja ja sen ensimmäinen sitoumusjakso ovat vain ensimmäinen askel ilmastonmuutoksen torjunnassa.
Global emissions will have to be reduced by up to 50 % by 2050 to limit temperature increases to a maximum of 2 °C above pre‑industrial levels, the target proposed by the EU as necessary to avoid unacceptable climate change impacts in the future.
Maailmanlaajuisia päästöjä on vähennettävä jopa 50 prosenttia vuoteen 2050 mennessä, jos lämpötilan nousu halutaan rajoittaa enintään kahteen asteeseen esiteollisen tason yläpuolelle; tämä EU:n ehdottama tavoite on tarpeen, jotta tulevaisuudessa voidaan välttää ilmastonmuutoksen vaikutukset, joita ei ole voida hyväksyä.
Trends in total greenhouse gas emissions
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjen kehittyminen
Progress since Kiev
Kehitys Kiovan konferenssin jälkeen
Source: Figure 3.4 of The fourth assessment.
Lähde: Neljäs arviointi, kuva 3.4.
Projected changes in annual river discharge in Europe for the 2070s compared with 2000
Ennustetut muutokset jokien vuosivirtaamissa Euroopassa 2070-luvulla verrattuna vuoteen 2000
Based on data from two different climate models: ECHAM4 (left) and H a d C M 3 (right)
Perustuu tietoihin kahdesta eri ilmastomallista: ECHAM4 (vasen) ja HadCM3 (oikea)
Increases
Lisääntyy
Source: Map 3.3 of The fourth assessment.
Lähde: Neljäs arviointi, kartta 3.3.
Some unavoidable climate change impacts are projected to affect most sectors of the economy and natural resources — even with strong mitigation programmes.
Joidenkin väistämättömien ilmastonmuutoksen seurausten ennustetaan vaikuttavan useimpiin talouden sektoreihin ja luonnonvaroihin — jopa vahvoista ilmastonmuutoksen vaikutuksia lieventävistä ohjelmista huolimatta.
It is therefore also urgent to adapt to those impacts in developing and implementing policies and measures in all sectors of society.
Sen vuoksi on myös kiireellistä sopeutua noihin vaikutuksiin kehitettäessä ja toteutettaessa politiikkaa ja toimia yhteiskunnan eri aloilla.
Biodiversity decline and loss of ecosystem services continue to be a major concern across the pan-European region.
Biologisen monimuotoisuuden väheneminen ja ekosysteemien häviäminen ovat edelleen suuria huolenaiheita koko Euroopan alueella.
In addition, the number of invasive alien species in the region continues to increase.
Lisäksi ympäristöön leviävien vierasperäisten lajien lukumäärä alueella kasvaa jatkuvasti.
The Kiev Resolution's overarching target of haltingbiodiversity loss in the region by 2010 will not beachieved without considerable additional efforts and resources.
Kiovan päätöslauselman tavoitetta biodiversiteetin vähenemisen pysäyttämisestä alueella vuoteen 2010 mennessä ei saavuteta ilman huomattavia lisäpanostuksia ja -resursseja.
Communication, education and public awareness programmes, however, are being implemented according to the Kiev Resolution.
Kiovan päätöslauselman mukaisesti parhaillaan kuitenkin toteutetaan viestintä-, koulutus- ja valistusohjelmia.
There has been signiicant progress in creating ecological networks: the Pan-European Ecological Network and Natura 2000 Network are taking shape, but there is still insuficient information o n their conservation status.
Edistyminen vierasperäisten lajien leviämistä koskevien kansallisten strategioiden kehittämisessä
A national strategy on invasive alien species is established or the work developing such a strategy is in progress
Vierasperäisten lajien leviämistä koskeva kansallinen strategia on kehitetty tai sitä ollaan kehittämässä
Invasive alien species explicitly recognised in national biodiversity strategy/action plan reported to CBD
Vierasperäisten lajien leviäminen on otettu huomioon biodiversiteettiä koskevalle YK:n yleissopimukselle (CBD) raportoidussa kansallisessa luonnon monimuotoisuutta koskevassa strategiassa/toimintasuunnitelmassa
Action for invasive alien species not identified on national level
Vierasperäisiä lajeja koskevia toimia ei ole kansallisella tasolla
Source: Figure 4.12 of The fourth assessment.
Lähde: Neljäs arviointi, kuva 4.12.
Extent of illegal logging in selected countries (2000–2004)
Laittomien hakkuiden laajuus joissakin maissa (2000–2004)
Official estimates, total harvested volume (%)
Viralliset arviot, hakkuiden kokonaismäärä (%)
Not of concern
Ei ole ongelma
Source: Map 4.5 of The fourth assessment.
Lähde: Neljäs arviointi, kartta 4.5.
Environmental concerns are becoming increasingly integrated into the forestry and agricultural sectors.
Maa- ja metsätaloudessa otetaan ympäristönäkökohtia yhä enenevässä määrin huomioon.
Nonetheless, agriculture still exerts considerable pressure on biodiversity.
Maatalous aiheuttaa silti luonnon monimuotoisuudelle vielä tuntuvia paineita.
The speciic policy targetof identifying all 'high nature value' farmland by 2006 has not been reached.
Politiikan erityistavoitetta, jonka mukaan kaikki ns. luonnoltaan arvokkaat viljelymaat piti tunnistaa vuoteen 2006 mennessä, ei ole saavutettu.
Marine and coastal environment
Meri- ja rannikkoympäristö
Eutrophication remains a problem in all enclosed seas and sheltered marine waters across the pan-European region.
Rehevöityminen on edelleen ongelma kaikilla suljetuilla ja suojaisilla merialueilla koko Euroopassa.
Reducing diffuse nutrient sources, particularly from agriculture, remains a major challenge and requires increased action.
Ravinteiden hajakuormituslähteiden vähentäminen varsinkin maataloudessa on edelleen suuri haaste, joka vaatii entistä aktiivisempia toimia.
Overishing is still widespread in all pan‑European seas.
Liikakalastus on yhä yleistä kaikilla Euroopan merialueilla.
Improved policies and stricter law enforcement are needed for ish stock recovery — especially to stop illegal ishing, but also to reduce the impacts of isheries on the whole marine ecosystem.
Kalakantojen elpyminen vaatii kalastuspolitiikan kehittämistä ja tiukempaa lainvalvontaa — etenkin laittoman kalastuksen lopettamiseksi mutta myös siksi, että saataisiin vähennettyä kalatalouden vaikutuksia koko meriekosysteemiin.
Land-cover change within the 10 km coastal zone in 17 of 22 coastal EU Member States (1990–2000)
Maankäytön muutokset 10 km:n rannikkoalueella 17:sta EU:n 22 rannikkovaltiosta (1990–2000)
Net change in land cover % of initial year
Maankäytön nettomuutos, % lähtövuodesta
Semi-natural vegetation
Lähes luonnontilainen kasvillisuus
Open spaces/bare soils
Viljelysmaa ja monivuotiset viljelykasvit
Arable land and permanent crops
Avoin maasto/paljas maaperä
Pastures and mixed farmland
Laidunmaa ja sekä maanviljelykseen että karjanhoitoon käytetty
Source: Figure 5.11 of The fourth assessment.
Lähde: Neljäs arviointi, kuva 5.11.
Accidental oil tanker spills in European seas
Öljytankkerien aiheuttamat öljyvahingot Euroopan merillä
No of accidents > 7 tonnes Tonnes of oil spilt (for accidents > 7 tonnes) Progress since Kiev
Öljypäästöt, tonnia (vahingot > 7 tonnia) Vahinkojen määrä > 7 tonnia Kehitys Kiovan konferenssin jälkeen
No of accidents > 7 tonnes Source: Figure 5.8 of The fourth assessment.
Vahinkojen määrä > 7 tonnia Lähde: Neljäs arviointi, kuva 5.8.
Climate change is likely to affect seas and coasts, including marine organisms.
Ilmastonmuutoksen vaikutus meriin ja rannikkoalueisiin ja esimerkiksi merieliöihin on todennäköistä.
Adaptation policies should include measures to reduce other, non-climatic pressures in order to increase the resilience of marine ecosystems and the coastal zone to climate change.
Sopeuttamispolitiikkaan tulee sisältyä myös sellaiset toimenpiteet, jotka vähentävät muusta kuin ilmastosta aiheutuvia paineita, jotta meriekosysteemit ja rannikkoalueet kestäisivät ilmastonmuutosta paremmin.
Actions under regional sea conventions and EU policies have improved water quality in the western seas, for example with regard to some hazardous substances.
Alueellisten meriä koskevien yleissopimusten ja EU-politiikan mukaiset toimet ovat parantaneet veden laatua läntisillä merialueilla esimerkiksi joidenkin vaarallisten aineiden osalta.
Policies geared towards improving the generally poor state of Europe's marine and coastal environment should be based on an ecosystem approach.
Euroopan meri- ja rannikkoympäristön yleisesti huonon tilan parantamiseen tähtäävien toimien tulee pohjautua ekosysteemiajatteluun.
The concept of sustainable consumption and production has become more prominent on the policy agenda since the Kiev Conference.
Kestävän kulutuksen ja tuotannon käsite on Kiovan konferenssin jälkeen noussut keskeisemmäksi poliittisella asialistalla.
However, few concrete outcomes have emerged, and implementation strategies and tools to measure environmental impacts need to be put in place.
Konkreettisia tuloksia on kuitenkin saatu aikaan vain vähän; käyttöön onkin otettava täytäntöönpanostrategioita ja työkaluja, joilla ympäristövaikutukset voidaan mitata.
Per capita resource use levels have remained stable in all regions over recent years, and some decoupling has been achieved between resource use and economic growth.
Luonnonvarojen käyttö asukasta kohden on pysynyt vakaana kaikilla alueilla viime vuosina, ja luonnonvarojen käytön ja talouskasvun välistä yhteyttä on jossakin määrin pystytty purkamaan.