natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Access to this research field is, however, difficult, given the heterogeneity of selfemployment (e.g. agriculture, liberal professions, 'quasi selfemployed') and different legal and fiscal definitions of selfemployment across countries.
Tiedon löytäminen tällä tutkimusalueella on kuitenkin vaikeaa ammatinharjoittamisen kirjavuuden(esimerkiksi maanviljely, vapaat ammatit, ”puolittainen ammatin harjoittaminen”) sekä eri maissakäytettyjen ammatinharjoittamisen erilaisten oikeudellisten ja verotusteknisten määritysten vuoksi.
Research has elaborated a complex vision of enterprise survival and related employment effects.
Tutkimuksissa on laadittu monipuolinen visio yritysten henkiinjäämisestä ja siihen liittyvistä työllisyysvaikutuksista.
In general, the survival rate five years after business start-up in Europe and the US ranges between 50% and 60%, with variations by sector, region and country.
Yleisesti ottaen henkiinjäämisaste viisi vuotta yrityksen perustamisen jälkeen Euroopassa ja USA:ssa on 50–60 prosenttiaala-, alue- ja maakohtaisin vaihteluin.
Rapid growth of a newly-created enterprise is an exception.
Vastaperustetun yrityksen nopea kasvaminen on poikkeuksellista.
The process of acquiring independence has been encouraged and promoted by public support measures for the unemployed, people at risk and for women.
Itsenäistymisprosessia on rohkaistu ja edistetty julkisin tukitoimin, joita on kohdistettu työttömille,riskiryhmille sekä naisille.
The intentions were, not least, to foster innovation and economic growth, to create jobs and to reduce unemployment.
Tarkoituksena on ennenkaikkea ollut tukea innovaatioita ja talouskasvua,luoda työpaikkoja ja vähentää työttömyyttä.
However, according to Eurostat and OECD data, a close relationship between these factors cannot be found for most countries at the macro level (Figure 4).
Eurostatin ja OECD:n tietojen mukaan useimmissa maissa ei makrotasolla kuitenkaan voida osoittaa läheistä suhdetta näiden tekijöiden välillä(kaavio 4).
The survival process is, however, more complex than often assumed.
Henkiinjäämisprosessi on kuitenkin monitahoisempi kuin usein oletetaan.
Closures are not always a sign of 'failure' but often are done because of more favourable alternatives for the founder, and many other closures are made without financial loss.
Yrityksen lopettaminen ei aina ole epäonnistumisen merkki, vaan yritys lopetetaan usein siksi, että perustajalle tarjoutuu entistä edullisempia vaihtoehtoja, ja muutenkin lopettaminen tapahtuu usein ilman taloudellisia menetyksiä.
Consequently, the equation of 'closure' and 'failure' is not always meaningful.
Innovaationkäsite on vieläkin epäselvempi. Pkyritykset eivät yleisesti ottaen ole sen innovatiivisempia kuin suuretkaan.
Most industrial countries have established programmes for the unemployed, in particular the longterm unemployed, to become self-employed, with some degree of success.
Useimmat teollisuusmaat ovat perustaneet työttö-milleja etenkin pitkäaikaistyöttömille suunnattujaohjelmia, joiden tarkoituksena on edistää itsensätyöllistämistä ammatinharjoittamisen kautta, ja neovat onnistuneet jossain määrin.
However, their intensity and success varies.
Niiden tehokkuusja menestys ovat kuitenkin olleet vaihtelevia.
Participation rates in these measures have been rather low and there are some dead-weight effects in that unemployed people are supported who intended to become self-employed anyway.
Osallistumisprosentit näihin toimiin ovat olleet melkoalhaisia, ja ohjelmat kantavat mukanaan kuolluttapainoa, silloin kun niillä tuetaan työttömiä, jotkajoka tapauksessa ovat aikoneet työllistää itsensä.
The notion of innovation is even more unclear. SMEs are, in general, no more innovative than large enterprises.
Monissa tapauksissa teknologiasta sen paremminkuin innovaatiostakaan ei ole selvää etua.
Even among the fast growing SMEs, only certain ones exhibit superior productivity or realise innovative activities.
Merkittävämpiä tekijöitä ovat asema markkinoilla jajalostusketjussa, aluevaltaus, innovatiiviset ympäristöt ja yhteydet yliopistoihin tai tutkimuslaitoksiin.
There is no technological determinism, although, in the first period after start-up, a positive relationship can be found between innovation and survival.
Jos uudet yritykset tulevat vakiintuneillemarkkinoille, niiden selviytyminen on vaakalaudalla ja itsenäisyys mahdollisesti uhattuna.
An emerging sector with close links to SMEs and entrepreneurship is the 'new social economy', i.e. the non-profit sector between the State and the market.
Esiin on nousemassa ala, jolla on läheiset yhteydet pk-yrityksiin ja yrittäjyyteen: uusi sosiaalitalous eli valtion ja työmarkkinoiden välillä olevavoittoa tavoittelematon sektori.
Entrepreneurs of social enterprises combine economic and social objectives and thus differ substantially from the classical notion of entrepreneurs in Schumpeter's sense.
Yhteiskunnallisten yritysten yrittäjät yhdistävät taloudellisia jasosiaalisia tavoitteita ja eroavat näin huomattavasti Schumpeterin mukaisesta klassisesta yrittäjän käsitteestä.
Social enterprises meet needs that are not, or only partly, met by the public sector or the market.
Yhteiskunnalliset yritykset täyttävät tarpeita, joita julkinen sektori tai markkinateivät täytä tai täyttävät vain osittain.
Most of these organisations have a social objective, e.g. to help low skilled or unemployed people back into work, to become self-employed
Useimmillanäistä organisaatioista on jokin yhteiskunnallinentavoite, esimerkiksi auttaa ammattitaidottomia taityöttömiä palaamaan työhön tai työllistämäänitsensä tai yleisemmin edistää paikallista ja alueellista kehitystä.
More important determinants are the specific position in the market, and within the value added chain, territorial anchorage, innovative milieus and contacts with universities or research institutes.
___________________________________________________________________________________________ Yleistiivistelmä
Unemployment]
Työttömyys
Self-employment: non-agricultural selfemployment 1994 In % of civilian labour force; Inventiveness: resident patent applications 1994 per 100 000 population; GDP growth: average growth of the gross domestic product (%) 1990-97 (for better illustration multiplied by the factor 10); Unemployment: unemployment rate 1995 (%); countries sorted by inventiveness coefficient.
Itsetyöllistäminen: muu kuin maatalousalan itsetyöllistäminen vuonna 1994 prosentteina kokonaistyövoimasta.Innovatiivisuus: kansalaisten tekemät patenttihakemukset vuonna 1994 100 000:ta asukasta kohti.BKT:n kasvu: kasvuprosentin keskiarvo 1990–1997 (havainnollisuuden vuoksi kerrottuna faktori 10:llä).Työttömyys: työttömyysprosentti vuonna 1995; maat on ryhmitelty innovatiivisuuskertoimen perusteella.
Sources: OECD, 1998. Fostering entrepreneurship.
Lähteet:OECD, 1998, Fostering entrepreneurship. The OECD Jobs Strategy.
Paris: OECD; European Commission, 1998.
Pariisi: OECD, Euroopan komissio, 1998.
Employ ment in Europe 1998. Luxembourg: EUR-OP.
Työllisyys Euroopassa 1998, Luxemburg, EUR-OP.
Most studies indicate that technological know how, high qualifications and specific knowledge of the business segment is a condition sine qua non for success.
taso ja erikoistunut tieto liikealasta ovat menestyksen välttämätön edellytys.
This includes knowledge of local markets and integration in networks with other firms and/or with universities and research institutes.
Tähän liittyvät paikallisten markkinoiden tuntemus ja integroituminen muiden yritysten ja/tai yliopistojen sekä tutkimuslaitosten verkostoihin.
A growing number of cooperatives, associations and consumer organisations are being established with the aim of social integration through work, at local levels and often also linked with environmental objectives.
Perusteilla on yhä useampia osuuskuntia, yhdistyksiä ja kuluttajajärjestöjä, joiden tarkoituksenaon integroituminen yhteiskuntaan työn kautta paikallistasolla ja joilla usein on myös ympäristönsuojelullisia tavoitteita.
In this way, social enterprises have absorbed a number of functions from the public sector, which is more and more withdrawing from certain areas of social life.
Tällä tavoin yhteiskunnalliset yritykset ovat ottaneet huolekseen useita tehtäviä julkiselta sektorilta, joka yhä enemmänvetäytyy tietyiltä yhteiskuntaelämän alueilta.
Increasingly, research efforts are devoted to investigating the links between the training and per formance of entrepreneurs, in terms of survival, profitability, growth and employment creation.
Tutkimuksissa pyritään yhä enemmän selvittämään ammatillisen koulutuksen ja yrittäjien suo-riutumisenvälisiä suhteitayrityksen henkiinjäämisen, kannattavuuden, kasvun ja työpaikkojenluomisen osalta.
This calls for a targeted supportive policy which attaches information, advice, training and mentoring an equal importance as access to (risk) capital and the removal of legal and administrative barriers.
Tämä edellyttää kohdistettua tukipolitiikkaa,jossa kiinnitetään yhtä paljon huomiota tietoon,neuvontaan, ammatilliseen koulutukseen ja mentoritoimintaan kuin (riski)pääoman käyttömahdollisuuteen sekä oikeudellisten ja hallinnollistenesteiden poistamiseenkin.
Taylor-made advice and training programmes are nowadays an integrated element in almost all European programmes promoting entrepreneurship.
Räätälöidyt neuvontaja koulutusohjelmat kuuluvat nykyisin osanalähes kaikkiin Euroopassa järjestettyihin yrittäjyyttä edistäviin ohjelmiin.
(d) promotion of the environment for start-ups, for example by science parks, technology centres, mentoring, business angels, incubators, one-and-first-stop shops, etc.
Pätevöittävä koulutus ja oppiminen___________________________________________________________________________ c)syrjäytyneiden, siirtolaisten sekä epävirallisessa taloudessa elävien ihmisten tukeminen d)yritysten perustamisympäristön kehittäminen,kuten tiedepuistot, teknologiakeskukset, mentoritoiminta, yrityskummit, yrityshautomot,kokonaisvaltaiset palvelupisteet jne.
Developing and measuring human resources
Inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja mittaaminen
Planning and performing small projects, in teams and with changing roles, could be initial steps.
Tämä eikoske ainoastaan mahdollisia yrittäjiä vaankaikkia työntekijöitä, joiden odotetaan suunnittelevan, suorittavan ja ohjaavan työtäänitsenäisesti.
This type of project pedagogy is also one of the most useful for the acquisition of key qualifications and social compe tences.
Uudet työorganisaatiot sekä yksilöiden muuttuvat työhön, uraan ja elämäänkohdistuvat odotukset ja tavoitteet tekevätheistä ”oman työpanoksensa yrittäjiä”.
Before entry into vocational training, contacts to the world of work could be established and intensified.
Itsenäisyyden perusta tulisi luoda jo oppivelvollisuuskouluissa.
The aim would be to learn to act independently, to gain self-confidence and social compe tences, and to gather first impressions of the world of work.
Ensimmäisinä askelina voisivattoimia pienten hankkeiden suunnittelu ja toteuttaminen ryhmissä ja rooleja vaihdellen.
'Human resource development' refers to the activation and development of knowledge and skills in companies.
Inhimillisten voimavarojen kehittämisellä tarkoitetaan tiedon ja taitojen aktivoimista ja kehittämistä yrityksissä.
The values and policies underlying a humanistic 'European' working life and education and training culture are contrasted by a competing instrumental model of 'human resource management', inspired by neoTayloristic work organisation principles and neo-liberal economics in which people are seen as 'resources' in the sense of being utilised to increase productivity and economic performance of the firm.
Humanistisen eurooppalaisentyö- ja koulutuskulttuurin perimmäiset arvot japolitiikat asetetaan vastakkain ”inhimillisten voimavarojen hallinnan” kilpailevan instrumentaalisen mallin kanssa, jonka innoituksen lähteinä toimivat uustayloristiset työorganisaatioperiaatteetja uusliberalistinen talous. Siinä ihmiset nähdäänresursseina, joita hyödynnetään yrityksen tuottavuuden ja taloudellisen tuloksen parantamiseen.
This raises the question of the future role of 'human resource development' policies in a Euro pean context.
Tämä herättää kysymyksiä inhimillisten voimavarojen kehittämisen politiikkojen tulevasta roolista Euroopassa.
European countries have developed a broad range of related activities, e.g. business simulation, team work projects, mapping exercises or role games, learning offices, model projects and the like.
Yhteydet työelämään voitaisiin luoda ja niitä voitaisiin vahvistaa jo ennen ammatilliseen koulutukseen tuloa.
At this age, the internal and external aspects of entrepreneurship should be furthered by constructive - not instructive - learning and by experiential learning outside the classroom in order to develop creativity, motivation, initiative, self-confidence, risk-taking and cooperation.
Tarkoituksena on oppia toimimaanitsenäisesti, saada itseluottamusta ja sosiaalisiataitoja ja hankkia ensivaikutelmia työelämästä.
The challenge of globalisation emphasises the building of societal frameworks which focus on new forms of inter-organisational cooperation and alliances between enter prises and knowledge producers. In this view, the neo-liberal solution must give way to the promotion of learning by people, firms and regions and to creating appropriate learning environments.
Globalisaation sisältämä haaste korostaa sellaisten yhteiskunnallisten puitteiden rakentamista, jotka keskittyvät organisaatioiden välisen yhteistyön uusiin muotoihin sekä yritysten ja tiedon tuottajien välisiin liittoutumiin.Tämän näkemyksen mukaisesti uusliberaalinratkaisun on oltava uraauurtava näyttäessääntietä ihmisten, yritysten ja alueiden oppimisen edistämiseen ja luotava asianmukaisiaoppimisympäristöjä.
In most countries, the concrete advice, support and training of the potential business starter is primarily done within higher education or continuing training measures.
Myöhemmässä vaiheessa, toisella asteella, yrittäjyyden vaihtoehdosta voisi tulla oma ammatillinen päämääränsä.
Closely connected with, and even a prerequisite for, human resource development is the measure ment of a firm's human capital, i.e. the knowledge, skills, competences and other attributes embodied in individuals.
Yrityksen inhimillisen pääoman eli tietojen, taitojen, ammattitaidon ja muiden yksilöihin kiteytyvien ominaisuuksien mittaaminenliittyy läheisesti inhimillisten voimavarojen kehittämiseen, ja seon jopa edellytys.
Human capital reporting is about measuring values and processes related to the acquisition, development and dissemination of knowledge.
Inhimillisen pääoman kartoittaminen merkitsee tiedon hankintaan, kehittämiseenja jakelemiseen liittyvien arvojen ja prosessienmittaamista.
The following aims - which are partly overlapping - can be distinguished:
Yleisesti ottaen kyseisten ohjelmien tavoitteet ovat muuttumassa yleisistä ja määrittelemättömistä kohdistetuiksi toimiksi.
With the increasing importance of knowledge as an intangible asset, reporting on human capital is seen as a method for estimating enterprises' per formance as well as future strategies.
Tiedon merkityksen lisääntyessä aineettomanahyödykkeenä inhimillisen pääoman kartoittamistapidetään menetelmänä, jonka avulla voidaan arvioida yritysten suorituskykyä sekä tulevaisuudenstrategioita.
This has become a constituent factor in most strategic management tools developed in recent years.
Tästä on tullut useimpien viime vuosina kehiteltyjen strategiajohtamisen työvälineiden osatekijä.
However, this issue is still subject to a high degree of indecisiveness.
Kysymykseen liittyy kuitenkinvielä paljon epävarmuustekijöitä.
On the other hand, if a set of minimum indicators is established, the potential of human capital reporting is likely to be a benefit for the management and other stakeholders.
b)nuorten aikuisten, naisten ja pitkäaikaistyöttömien tukeminen
For a number of reasons enterprises show a grow ing interest in human capital reporting (Table 10).
Taulukko 10.
A common human capital reporting method, however, has so far not manifested itself.
Tärkeimmät inhimillisen pääoman kartoitustoimet.
However, available data on the demand side (firms) are scarce compared with those on the
Henkilöstöpolitiikankustannusten laskenta
Table 10: Main approaches to reporting on human capital
Inhimillisen pääoman arviointi
Human capital management
Ajallinen alkuperä
Human capital accounting
1960-luvun puoliväli
Strategic management
1960-luvun alku
Financial utility of personnel selection
Taloudellinen käyttökelpoisuus henkilöstön valinnassa
Combination of financial indicators,
Yrityksen inhimillisten voimavarojen taloudellinen arvo
Financial value of enterprises' human capital
Oppiminen ja tiedonlevitys sisäisenä hallintastrategiana
Learning and dissemination of knowledge as internal management strategy human capital, internal business processes, customer relations and innovation
Taloudellisten indikaattoreiden, inhimillisen pääoman, sisäisten toimintaprosessien, asiakassuhteiden ja innovaatioiden yhdistelmä
Methods applied
Käytetyt metodit
Utility analysis
Käyttökelpoisuustutkimus
• Learning organisation
• Oppimisjärjestelmä • Tiedonhallinta
The balanced scorecard
Tasapainotettu yhteenveto
• Human resource accounting
•Inhimillisen pääoman arviointi•Inhimillisen pääoman kulut ja arviointi
• Knowledge management
Raportointipuitteet
• Human resource costing and accounting
Kulu- ja hyötylaskenta
Reporting framework
Talouskertomukset
Cost and benefit calculations
Yleiset suorituksenmittaamiskeinot
Non-financial statements (if any)
Muut kuin talouskertomukset (jos on)
NB: The period of origin indicates when the approach was introduced.
Huom.Kohdassa Ajallinen alkuperä on ilmoitettu ajankohta, jolloin lähestymistapa otettiin käyttöön.
The methods indicated may, therefore, be much younger.
Ilmoitetut menetelmät voivat siten olla paljon uudempia.
Executive Summary sable for construction of merged employeremployee datasets and for comparison of different estimates and preferences on both sides; supply side (workers).
Yritysten mielenkiinto inhimillisen pääoman kartoittamista kohtaan on kasvamassa useista syistä(taulukko 10).
Although a large volume of enterprise data is being collected systematically, much of it does not focus on - and even neglects - aspects of training and skills.
Vaikka ohjelmat kiinnittävät edelleen eniten huomiota panospuoleen (kuluihin),eräät niistä arvioivat tulopuolta (hyötyjä) standardoidun viitekehyksen perusteella.
* the greatest potential for analysing enterprise surveys - in particular longitudinal studies - is offered by econometric methods.
Yrityksissä onyhä enemmän käytössä vaihtoehtoisia sisäisiä jaulkoisia kartoitusjärjestelmiä.
Enterprise surveys can shed light on firms' measures to increase flexibility and the resulting skill needs. Changes in the organi sational structure of an enterprise tend to increase both the demand for skilled workers and the need for continuing training.
Kansainväliset organisaatiot ja useimmat kansalliset hallitukset eivät ole vielä ilmaisseet selkeäänäkökantaa kartoitustyökalujen standardointiineivätkä jakeluun.
A central determinant for the utilisation and deployment of workers is the entire structure of the enterprise, its production concept, per formance, human resources and strategies.
Vaikuttaa todennäköiseltä, ettäesiin nousee vielä inhimillisen pääoman kartoituspohjia, joissa on standardoitu edes perusosoittimet.
• international comparisons - based on joint activity in several countries - are useful to qualify national observations concerning, for example, the commitment of enterprises to training, actual and future skill requirements, recruitment and deployment policies, etc.
Sekä työmarkkinoiden toimijat että tutkijat ovatyhä kiinnostuneempia työvoiman kysynnän ja taitovaatimusten kehitykseen liittyvästä pätevästä,luotettavasta tiedosta yritystasolla työvoimatutkimusten täydentämiseksi.
The same is true for the analysis of business process reengineering, which covers the whole value-added chain of an enterprise, including subcontractors and purchasers, and calls for a better utilisation of the qualifications of employees.
Ellei hallitusten ja/tai kansainvälisten järjestöjen tuella kehitellä yleisiä lähestymistapoja,inhimillisen pääoman kartoitus keskittyneejohdon näkökulmaan, jolloin laiminlyödäänmuut menetelmän tarjoamat edut, kutenammattitaitoisten työntekijöiden houkuttele-
A deeper insight into training and CVT aspects, and a challenging perspective for VET research, is to be expected from merged datasets combining employer and employee data.
Vaikka yrityksistä kerätäänkinjärjestelmällisesti paljon tietoa, suuri osa siitä eikeskity koulutukseen eikä ammattitaitoon liittyviin seikkoihin – ja jopa jättää nämä huomiotta.
Part four Employment, economic performance and skill mismatch
Pätevöittävä koulutus ja oppiminen___________________________________________________________________________ tarjoavat ekonometriset menettelytavat.
There are important reasons for considering both individual preferences and enterprise strategies in relation to training.
Yritystutkimukset voivat valaista yritystentoimia joustavuuden lisäämiseksi sekä näistäaiheutuvia taitotarpeita.
These are not independent from each other: individual choice of training takes into account existing training offers and the subsequent perspectives on the labour market.
Määräävänä tekijänä työntekijöiden hyödyntämisessä ja käytössä onkoko yrityksen rakenne, sen tuotantokonsepti, tuottavuus, inhimilliset voimavarat ja strategiat. Nämä puolet pitäisi selvittää yritystutkimuksin.
Enterprises take account of the available human resources in the internal and external labour market when deciding on training.
Ammatillista jatkokoulutustakoskevissa tutkimuksissa on otettu ensi askeleettähän suuntaan, ja lisäpotentiaalia piilee Eurostatin yritystilastoissa(4).
A number of questions remain concerning the design of enterprise surveys and the elaboration of merged datasets for employers and employees, and in particular concerning international comparative surveys.
Sama pätee myös liiketoimintaprosessien uudistamisen analysointiin, johon sisältyy yrityksen kokojalostusketju alihankkijoineen ja ostajineen ja jokaedellyttää työntekijöiden pätevyyden yhä parempaa käyttöä ja heidän motivaationsa parantamista.
Experience with existing national surveys indicates several issues, which should be considered in such surveys:
Neljäs osa Työllisyys, taloudellinen tulos jataitojen yhteensopimattomuus
Part four of the report discusses a range of issues in the context of skills/competences and their relationship with employment and labour markets.
Yhä syvällisempää käsitystä ammatillisen koulutuksen ja ammatillisen täydennyskoulutuksen eri puolista ja haastavaa näkökulmaa ammatillisen koulutuksen tutkijoille voidaan odottaa yhdistetyistä tiedoista, joihin sisältyvät sekä työnantajia että työntekijöitä koskevat tiedot.Tämä tutkimusala on noussutvahvasti esiin viimeisten viiden vuoden kuluessa.
Starting from a brief presentation of recent employment trends, and a discussion of the economic and social benefits of education and train ing, the question is raised of whether conventional definitions of formal skills should be complemented or even replaced by the notion of competences which are in reality 'traded' in the labour market.
On olemassa tärkeitä syitä, joiden vuoksi sekäyksilölliset mieltymykset että yritysstrategiattulee ottaa huomioon suhteessa ammatilliseenkoulutukseen.
This also touches upon the various aspects of skills mismatch - unemployment, overqualification and skills shortages - which are discussed both from a theoretical and empirical point of view.
Nämä eivät ole toisistaan riippuvaisia: yksilöllisissä ammatillisen koulutuksenvalinnoissa huomioidaan olemassa oleva koulutustarjonta sekä siitä seuraavat työmarkkinanäkymät.
The last chapter deals with the advantages and problems associated with skill forecasts at national, regional and enterprise level and presents several related activities in European countries.
Yritykset ottavat koulutuksesta päättäessäänhuomioon käytettävissä olevat inhimilliset voimavarat sisäisillä ja ulkoisilla työmarkkinoilla.