natgillin/translations-raw huggingface dataset:
), although a few countries reported a fall over the previous year — the Czech Republic, Greece, Latvia, Luxembourg, Portugal, Slovenia (since 2001),
Vuonna 2004 tämä noususuuntaus vahvistui useimmissa maissa (15), vaikkakin muutamat maat – Tšekki, Kreikka, Latvia, Luxemburg, Portugali, Slovenia (vuodesta 2001 lähtien),
In most EU Member States the majority of reported drug law offences (17) are related to drug use or possession for use (18), ranging in 2004 from 61 % of all drug law offences in Poland to 90 % in Austria.
huumerikoksista (17) liittyi edelleen huumeiden käyttöön tai hallussapitoon käyttöä varten. (18) Näiden osuus kaikista rikoksista vaihteli Puolan 61 prosentista Itävallan 90 prosenttiin.
In the Czech Republic, Luxembourg, the Netherlands and Turkey, most reported drug law offences relate to dealing or trafficking, with the proportion varying from 48 % of all drug offences in Luxembourg to 93 % in the Czech Republic.
Tšekissä, Luxemburgissa, Alankomaissa ja Turkissa useimmat tilastoiduista huumerikoksista liittyivät huumausaineiden välitykseen tai salakuljetukseen, kun taas Luxemburgissa näihin rikoksiin liittyi 48 prosenttia ja Tšekissä 93 prosenttia kaikista huumerikoksista.
offences involving cannabis increased in Germany, Spain, France, Lithuania, Luxembourg, Portugal, the United Kingdom and Bulgaria, while it remained stable overall in Ireland and the Netherlands, and decreased in Belgium, Italy, Austria, Slovenia and Sweden (24).
Irlannissa kahdessa Gardan tutkimusyksikön vuosina 1996 ja 2000–2001 tekemässä tutkimuksessa, joissa oli otoksena poliisille tuttuja huumeidenkäyttäjiä, arvioitiin, että huumeidenkäyttäjät olivat tehneet paljastuneista syytteenalaisista rikoksista 66 prosenttia vuonna 1996 ja 28 prosenttia vuonna 2000–2001 (Keogh, 1997; Furey ja Browne, 2003, mainittu Irlannin kansallisessa raportissa).
Although in all reporting countries (except in the Czech Republic and Bulgaria and for a few years in Belgium) cannabis is more predominant in offences for use/possession than in other drug law offences, the proportion of use-related offences involving cannabis has decreased since 1999 in several countries — namely Italy, Cyprus (2002–04), Austria, Slovenia and Turkey (2002–04) — and has fallen over the last year (2003–04) in most reporting countries, possibly indicating a reduced targeting of cannabis users by law enforcement agencies in these countries (25).
Vuoden 2000–2001 tutkimuksessa todettiin, että opioidien käyttäjät olivat tehneet paljastuneista syytteenalaisista rikoksista 23 prosenttia ja paljastuneista murroista 37 prosenttia.
Over the same five-year period, the number of offences for use/possession for use increased overall in all reporting countries, except Italy, Portugal, Slovenia, Bulgaria and Turkey, which reported a declining trend (19).
EU:ssa tiedot kolmesta ensiksi mainitusta rikoslajista ovat vähäisiä ja hajanaisia.
However, in Luxembourg, Portugal, Bulgaria and Turkey, the proportion of drug offences related
Osa on saatu yksittäisistä tutkimuksista, joiden tuloksia on hyvin vaikea yleistää, ja osa liittyy vain tietyntyyppisiin huumerikoksiin.
Over the same five-year period, the number of ‘reports’ and/or the proportion of drug law offences involving heroin decreased in the majority of reporting countries, except Belgium, Austria, Slovenia and Sweden, which reported to use/possession for use fell overall (20
Vuosina 1999–2004 käyttöä tai hallussapitoa omaa käyttöä varten koskevien rikosten määrä kasvoi kaikissa tietoja toimittaneissa maissa paitsi Italiassa, Portugalissa, Sloveniassa, Bulgariassa ja Turkissa, joissa määrä näyttää laskeneen.
) and/or the proportion of drug offences that involved
Selviä noususuuntauksia havaittiin vain Kyproksessa, Puolassa ja Suomessa.
In most of the Member States, cannabis is the illicit drug most
Luxemburgissa, Portugalissa, Bulgariassa ja Turkissa käyttöä ja hallussapitoa omaa käyttöä varten koskevien rikosten osuus kaikista
27 heroin (
20 huumerikoksista laski yleisesti. (
) in reported drug law offences (
), johon tilastoidut huumerikokset liittyivät. (
The opposite trend can be observed for cocaine-related offences: in terms of both number of ‘reports’ (28) and the proportion of all drug offences (29), cocaine-related offences have increased since 1999 in most reporting countries.
) Termi ”ilmoitukset” on lainausmerkeissä, koska sillä tarkoitetaan eri asioita eri maissa.
Bulgaria is the only country to report a downward trend in cocaine offences (both numbers and proportions of drug offences).
Tarkat määritelmät maittain: katso huumerikoksiin liittyvät metodologiset huomautukset vuoden 2006 tilastotiedotteessa.
countries where this is the case, cannabis-related offences in 2004 accounted for 34–87 % of all drug law offences. In the Czech Republic and Lithuania, amphetamines-related offences predominated, accounting, respectively, for 50 % and 31 % of all drug law offences; while in Luxembourg cocaine is the most reported substance (in 43 % of drug law offences).
(12) Perusteellinen selvitys menetelmiin liittyvistä asioista: katso huumerikoksiin liittyvät metodologiset huomautukset vuoden 2006 tilastotiedotteessa.(13) Liettuassa kasvu johtuu uuden rikoslain voimaantulosta toukokuussa 2003.(14) Unkarissa kasvu johtuu pääasiassa rikoslain ja kansallisen rikosprosessin muutoksesta.(15) Tietoja huumerikoksia koskevista ”ilmoituksista” oli saatavilla vuosilta 1999–2004 (ei aivan joka vuodelta) kaikista muista maista paitsi Kyproksesta, Slovakiasta, Bulgariasta, Romaniasta, Turkista ja Norjasta ja vuodelta 2004 kaikista muista maista paitsi Irlannista, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Norjasta.
) Data on ‘reports’ for drug law offences were available for 1999–2004 in all countries (although sometimes not for every year) except Cyprus, Slovakia,
) Vaikka kannabis on kaikissa sekä kokaiinia koskevien ”ilmoitusten” määrä (28) että kokaiiniin liittyvien rikosten osuus kaikista huumerikoksista (29
Bulgaria, Romania, Turkey and Norway; and for 2004 in all countries except Ireland, the United Kingdom and Norway.
Bulgaria on ainoa maa, joka ilmoitti laskusuuntauksesta kokaiinirikoksissa (sekä ilmoitusten määrä että osuus huumerikoksista).
) See Table DLO-1 and Figure DLO-1 in the 2006 statistical bulletin.)
Huumepolitiikka Euroopassa: kattaako se muutakin kuin laittomat huumausaineet?
Denmark, Estonia, Latvia, Hungary, Finland, Romania and Norway.(22) See Table DLO-3 in the 2006 statistical bulletin.(23) See Figure DLO-2 in the 2006 statistical bulletin.(24) See Table DLO-6 in the 2006 statistical bulletin.(25) See Figure DLO-3 in the 2006 statistical bulletin.(26) See Figure DLO-4 in the 2006 statistical bulletin.(27) See Table DLO-7 in the 2006 statistical bulletin; note that in Sweden the proportion of heroin-related offences decreased over the period 1999–2003.
Huumepolitiikkaan on Euroopassa alettu sisällyttää laittomien huumausaineiden lisäksi muitakin riippuvuutta aiheuttavia aineita ja jopa käyttäytymisen muotoja. Näin on tehty joidenkin jäsenvaltioiden huumepolitiikassa ja EU:n huumausainestrategiassa.
(28) See Figure DLO-5 in the 2006 statistical bulletin.(29) See Table DLO-8 in the 2006 statistical bulletin.
Tutkimuksessa käsitellään yhä enemmän riippuvuutta tai riippuvaista käyttäytymistä aineeseen katsomatta.
Chapter 1: Policies and laws at presenting a first insight into this emerging phenomenon in the European Union.
) Katso kaavio DLO-2 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.)
European drug policies: extended beyond illicit drugs?, in EMCDDA 2006 annual report: selected issues
Katso taulukko DLO-6 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.)
A slow integration, strategically or institutionally, of licit drugs into policy and measures against illicit drugs appears to be more and more common.
Katso kaavio DLO-3 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.) Katso kaavio DLO-4 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.)
In Europe, the scope of drug policies is beginning to stretch beyond illicit drugs and to encompass other addictive substances or even types of behaviour.
Katso taulukko DLO-7 vuoden 2006 tilastotiedotteessa; Ruotsissa heroiiniin liittyvien rikosten osuus laski vuosina 1999–2003.)
This is found in the drug policies of some Member States and in EU drug strategies.
Katso kaavio DLO-5 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.)
Increasingly, research is addressing the issue of addiction or addictive behaviours irrespective of the substances concerned.
Katso taulukko DLO-8 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.
Chapter 2Responding to drug problems in Europe — an overview
Luku 2Huumeongelman torjunta Euroopassa pääpiirteittäin
Prevention health strategies regarding conduct disorders, attention deficit disorder, etc.), social policies (the provision of leisure spaces and support for vulnerable youth or deprived families), education policies (reducing school dropout), etc.
Ehkäisy määräytyvät paljolti heidän haavoittuvuutensa (sosiaalinen ja henkilökohtainen) ja elinolojensa mukaan.
Thus, public health prevention targets the full set of vulnerability factors which are relevant for tackling drug problems by involving services and sectors that would not usually focus on drugs.
Kansanterveydellisellä ehkäisytyöllä katetaankin kaikki huumeongelmien torjumisen kannalta olennaiset haavoittuvuustekijät, kun mukana on myös sellaisia laitoksia ja toimialoja, joiden toiminta ei sinänsä keskity huumeisiin.
Experiences in some Member States suggest that drug prevention interventions at the individual level may be more effective if also supported by regulatory policies on legal drugs that can limit the access of young people to these substances and reduce their social acceptability.
Muutamista jäsenvaltioista saadun kokemuksen mukaan ehkäisevä huumetyö on yksilötasolla tehokkaampaa, jos sitä tuetaan sellaisella laillisten huumausaineiden sääntelypolitiikalla, jolla voidaan rajoittaa nuorten mahdollisuuksia saada käsiinsä näitä aineita ja vähentää niiden käytön sosiaalista hyväksyttävyyttä.
As a result, environmental prevention strategies that address the normative and cultural framework of substance use are gaining ground in parts of Europe, supported by the first steps taken at EU level: the tobacco advertisement directive and the WHO framework convention on tobacco control (see the section on environmental strategies in the selected issue on drug use in recreational settings).
Joissakin Euroopan osissa yhä enemmän alaa valtaavatkin sellaiset ympäristöön liittyvät ehkäisystrategiat, joilla vaikutetaan aineiden käytön normatiivisiin ja kulttuurisiin puitteisiin. Näitä strategioita tukevat EU:n tasolla toteutetut uudet toimenpiteet: tupakan mainontaa koskeva direktiivi ja WHO:n puitesopimus tupakoinnin torjunnasta (katso huumeidenkäyttöä viihdeympäristöissä koskevaan erityiskysymykseen sisältyvä ympäristöön liittyviä strategioita käsittelevä luku).
The role of mass media campaigns is increasingly being seen as one of raising awareness (to underpin, support and explain to the population at large the rationale underlying environmental strategies) rather than one of changing behaviour.
Nykyään on yleistymässä käsitys, jonka mukaan mediakampanjoiden tehtävänä olisi pikemminkin lisätä tietoisuutta (taustoittaa ja tukea ympäristöön liittyviä strategioita ja perustella niitä väestölle) kuin saada aikaan muutoksia väestön käyttäytymisessä.
In this regard, a recent German review of the international literature (Bühler and Kröger, 2005, cited in the German national report) recommends that media campaigns be used as a supporting measure and not as the only measure to achieve behavioural changes.
Äskettäin Saksassa julkaistussa kansainvälisessä kirjallisuuskatsauksessa (Saksan kansallisessa raportissa mainittu Bühler ja Kröger, 2005) suositellaan, että mediakampanjoita käytettäisiin lähinnä muiden toimenpiteiden tukena eikä ainoana keinona käyttäytymisen muuttamiseen.
Public health prevention
Kansanterveydellinen ehkäisytyö
Programme-based prevention approaches are gaining ground within school-based prevention. Programme-based prevention implies standardised delivery in a defined number of sessions, each with exactly defined contents, and detailed teacher and pupil material.
Terveysvalistuksella – joka on yksi ehkäisevän huumetyön perusedellytyksistä – pyritään kannustamaan ihmisiä terveellisiin elämäntapoihin ja luomaan terveelliset elinolot kaikille.
This facilitates monitoring and evaluation and increases the accuracy, fidelity and consistency of interventions, leading to high-quality delivery.
Jotkin jäsenvaltiot (Italia, Alankomaat, Slovakia) ja Norja ovat yhä useammin tuoneet esille uuden käsitteen, nimittäin ”kansanterveydellisen ehkäisytyön”.
As a result, more Member States than before are monitoring school-based prevention interventions (the Czech Republic, Greece, Spain, Ireland, Italy, Cyprus, Hungary, the Netherlands and the United Kingdom).
Sillä tarkoitetaan erilaisia toimenpiteitä, joilla parannetaan yhteiskunnassa haavoittuvimmassa asemassa olevien väestönosien terveyttä ja joihin myös ehkäisevä huumetyö kuuluu.
The first ever European drug abuse prevention trial (www.eudap.net) has shown promising results.
Kansanterveydellisen ehkäisytyön toimenpiteet soveltuvat erityisen hyvin nuorten tarpeisiin, sillä nuorten käyttäytymisongelmat, myös huumeidenkäyttö,
Funded by the European Commission, the project was implemented and crossevaluated in seven countries, nine regional centres and 143 schools and involved 7 000 students (3 500 in a trial group and 3 500 in a control group).
Ohjelmapohjaiset lähestymistavat ovat yleistymässä kouluissa tehtävässä ehkäisevässä huumetyössä.
EU-Dap reports that, compared with the control group, students in the trial group had a 26 % lower probability of smoking daily, a 35 % lower probability of being frequently drunk and a 23 % lower probability of using cannabis.
Ohjelmapohjainen ehkäisevä huumetyö sisältää tietyn määrän vakiomuotoisia oppitunteja, joista kunkin sisältö on tarkasti määritelty.
A comparable programme-based research approach is Blueprint in the United Kingdom (30).
Opettajalle ja oppilaille on laadittu yksityiskohtaista materiaalia.
Additionally, more attention is now given to stricter technical guidance and to better coverage in the implementation of school-based prevention (e.g. in France and Ireland).
Tämä helpottaa seurantaa ja arviointia sekä lisää ohjelmien tarkkuutta, yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta, jolloin opetus on erittäin laadukasta.
While health promotion — as a framework condition for prevention — strives to encourage people to adopt healthy lifestyles and to create healthy living conditions for all, the new term ‘public health prevention’ is increasingly mentioned by some Member States (Italy, Netherlands, Slovakia) and Norway.
Kouluissa tehtäviä ehkäisytoimia seurataankin nyt tarkasti entistä useammissa jäsenvaltioissa (Tšekki, Kreikka, Espanja, Irlanti, Italia, Kypros, Unkari, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta).
Public health prevention entails a range of prevention measures aimed at improving the health of vulnerable sections of society, among which drug prevention is one element.
EU-Dapista eli Euroopan ensimmäisestä huumeiden väärinkäytön ehkäisemistä koskevasta kokeiluhankkeesta (http://www.eudap.net) on saatu lupaavia tuloksia.
These measures are particularly suited to the needs of young people, whose problem behaviours, including drug use, are strongly conditioned by vulnerability (social and personal) and by living conditions.
Euroopan komission rahoittama hanke toteutettiin ja siitä tehtiin vertailuarviointi seitsemässä maassa, yhdeksässä aluetason keskuksessa ja 143 koulussa, ja hankkeeseen osallistui 7 000 oppilasta (joista 3 500 osallistui testiryhmiin ja 3 500 vertailuryhmään).
Hence, as selective and indicated prevention strategies target social and personal risk conditions, they are naturally linked to other youth-relevant public health policies (adolescent mental
EU-Dapin raportin mukaan testiryhmän oppilailla päivittäisen tupakoinnin todennäköisyys oli 26 prosenttia, humalahakuisen juomisen todennäköisyys 35 prosenttia ja kannabiksen käytön todennäköisyys 23 prosenttia alempi kuin vertailuryhmässä.
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe four countries (Belgium, Germany, Italy and Luxembourg) reporting on new projects in this area.
Vuosiraportti 2006: Huumeongelma Euroopassa
In Italy, the priority of many projects is now to protect children, mothers and immigrant families or those belonging to ethnic minorities. Luxembourg reports that special attention is given to young people and to the biggest immigrant community, focusing on linguistic and sociocultural specificities.
Kouluissa tehtävän ehkäisytyön toteutuksessa kiinnitetään nykyisin entistä enemmän huomiota myös tiukempaan tekniseen ohjaukseen ja parempaan kattavuuteen (esimerkiksi Ranska ja Irlanti).
Selective prevention in schools
Poliisi kouluympäristössä
Young people at risk of dropping out of school and/or with behavioural problems are increasingly being addressed by selective drug prevention, for instance in Italy, where some 15 % of prevention interventions in schools are aimed at vulnerable subgroups of students (selective and indicated prevention).
Yhä useammat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet kohdentaneensa toimia tiettyihin etnisiin ryhmiin valikoivaa ehkäisevää huumetyötä koskevan politiikkansa puitteissa. Neljä maata (Belgia, Saksa, Italia ja Luxemburg) on raportoinut uusista hankkeista tällä alalla.
The main subgroups at which selective prevention in schools is aimed are students with social behavioural problems, school problems or family problems, immigrant students and those belonging to ethnic minorities.
Italiassa monissa hankkeissa on korostuneesti esillä lasten, äitien ja maahanmuuttajaperheiden tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvien perheiden suojelu.
In fact, academic performance and school attendance are good predictors for drug problems, and monitoring these enables early and accurate intervention.
Luxemburgissa taas on nuorten ohella kiinnitetty erityistä huomiota maan suurimpaan maahanmuuttajayhteisöön ja sen kielellisiin ja sosiokulttuurisiin erityispiirteisiin.
recommends that health promotion and prevention policy should be implemented by school authorities and that the police force should not be involved in prevention programmes.
Belgian ranskankielinen yhteisö suosittelee, että terveysvalistus ja ehkäisevä huumetyö jätettäisiin kokonaan kouluviranomaisten tehtäväksi ja että poliisi ei osallistuisi lainkaan ehkäisevän huumetyön ohjelmiin.
Also, in the United Kingdom, a policy paper (ACPO Drugs Committee, 2002) recommended that the police service act only within its areas of expertise (security, offences, order) and not get involved in specific drug education.
Myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistussa poliittisessa muistiossa (ACPO Drugs Committee, 2002) esitettyjen suositusten mukaan poliisin tulisi toimia vain niillä aloilla, joilla sillä on asiantuntemusta (turvallisuus, rikokset, järjestyksenpito), osallistumatta varsinaiseen huumevalistukseen.
Following this line of action, Portugal continues to run a proximity policing programme, Escola Segura (safe school).
Juuri näin on toimittu Portugalissa, jossa lähipoliisiohjelma Escola Segura (”turvallinen koulu”) jatkuu edelleen.
During the 2004/05 school year a total of 320 police officers were specifically allocated to the school setting, with the aim of implementing proximity policing and offence dissuasion, both during the day and at night.
Sen puitteissa lukuvuonna 2004–2005 koulujen lähistölle lähetettiin partioimaan sekä päivisin että öisin yhteensä 320 poliisia, joiden tehtävänä oli tehdä lähipoliisityötä ja vaikuttaa rikoksia ehkäisevästi.
In France, experts trained by the law enforcement services to liaise with youth or grown-up populations visit schools or other services on request.
Ranskassa taas lainvalvontaviranomaiset ovat kouluttaneet erikseen asiantuntijoita, jotka pitävät yhteyttä eri nuoriso- tai aikuisryhmiin ja vierailevat pyynnöstä kouluissa tai muissa laitoksissa.
However, despite recommendations that drug education should not be delivered by police officers in uniform, as it could in some cases be counterproductive, activities carried out by police services within schools are still common in several Member States.
Vaikka virkapukuisten poliisien osallistumista huumevalistustyöhön ei juuri suositella, koska se saattaa joissakin tapauksissa vaikuttaa kielteisesti, poliisin toteuttamat koulukampanjat ovat kuitenkin edelleen yleisiä monissa jäsenvaltioissa.
With the recognition and development of the selective prevention approach by most Member States, vulnerable groups are increasingly being targeted.
Valikoiva ehkäisevä huumetyö keskittyy yhä enemmän nuoriin, jotka ovat vaarassa keskeyttää koulunkäyntinsä ja/tai joilla ilmenee käyttäytymisongelmia.
For example, Germany, Greece, Luxembourg, Austria, Finland and the United Kingdom report programmes targeting young offenders.
Esimerkiksi Italiassa noin 15 prosenttia ehkäisytoimista kouluissa kohdistuu haavoittuvassa asemassa oleviin oppilasryhmiin (valikoiva ja kohdennettu ehkäisytyö).
School dropout is the focus of drug prevention programmes in several Member States. The HUP project in Storstrom County, Denmark, aims to increase the average rate of school completion from 75 % towards the national target of 95 % by focusing on vulnerable students.
Kouluissa tehtävän valikoivan ehkäisevän huumetyön pääasiallisena kohderyhmänä ovat oppilaat, joilla on sosiaalisia käyttäytymisongelmia, kouluvaikeuksia tai vaikea perhetilanne.
Similar projects are reported in Ireland, Portugal (47 projects), Romania (one project) and Norway (brochures for teachers).
Toisena tärkeänä kohderyhmänä ovat maahanmuuttajaryhmiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat oppilaat.
Students most at risk are targeted by selective prevention programmes in Malta, while in France and Slovakia counselling services are provided in schools on the basis of (self-)referral.
Koulumenestys ja poissaolot koulusta ovatkin hyviä mittareita huumeongelmien ennustamiseen, ja niitä seuraamalla tilanteeseen pystytään puuttumaan mahdollisimman varhain ja tehokkaasti.
With growing numbers of younger children initiating drug use, the improvement and intensification of family-based prevention are of increasing importance.
Nyt kun useimmat jäsenvaltiot suosivat ja kehittävät valikoivia ehkäiseviä lähestymistapoja, yhä enemmän toimia on alettu keskittää haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin.
In pre-teenagers, family influence prevails over peer influence. The role of the family in establishing norms and support for children is more relevant to prevention than imparting information on substances.
Nuorille rikoksentekijöille suunnattuja ohjelmia on toteutettu esimerkiksi Saksassa, Kreikassa, Luxemburgissa, Itävallassa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Several countries (e.g. Poland and Slovakia) have begun to put emphasis on vulnerable groups.
Useissa maissa (esimerkiksi Puola ja Slovakia) otetaan nyt haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät yhä paremmin huomioon.
In Sweden, the most obvious increase in activities compared with previous years has been in programmes for pre-school children at risk and school children with externalising behaviours.
Ruotsissa toiminta on lisääntynyt edellisiin vuosiin verrattuna selvimmin riskialttiiden esikouluikäisten lasten ja ulospäin oirehtivien koululaisten ohjelmissa.
The number of municipalities implementing these programmes has approximately doubled.
Näitä ohjelmia toteuttavien kuntien määrä on lähes kaksinkertaistunut.
In addition, Norway is developing a national strategy for early intervention against problem drug and alcohol use in which prevention efforts will specifically target risk groups.
Norja on kehittämässä kansallista strategiaa, jonka tavoitteena on puuttua huumeiden ja alkoholin ongelmakäyttöön mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.
Approaches not based on abstinence are effective in reducing not only consumption but also initiation among those groups in which incipient drug use is already occurring.
Strategiaan sisältyvät ehkäisevät toimet suunnataan erityisesti riskiryhmille.