natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eco-efficiency (index 100=1990) passenger transport household expenditures energy use
110 energia huo llo n kokonaistuotanto kasvihuonekaasujen päästöt
Transport emissions of greenhouse gases emission of greenhouse gases (carbon dioxide) emissions of acidifying substances
Energia kasvihuonekaasujen päästöt happamoittavien yhdisteiden päästöt
50 ■ energy use irrigated land gross value added gross value added total output energy supply sector
70 otsonin esiasteiden päästöt torjuntaaineiden käyttö happamoittavien yhdisteiden päästöt
In agriculture, the increase in productivity per hectare has delivered little progress in improving eco-efficiency, with fairly constant use of energy, water and irrigated land, and fertilisers and pesticides.
Maataloudessa tuottavuuden kasvu hehtaaria kohti onparantanut ekologista tehokkuutta vain vähän; energian,veden ja kastellun viljelyalan sekä lannoitteiden ja torjuntaaineiden käyttö on pysynyt lähes vakiona.
Agriculture eco-efficiency: less progress than in other sectors.
Maatalouden ekologinen tehokkuus: vähemmän edistystä kuinmuilla aloilla.
The consumption of fertilisers and pesticides has been reduced, but problems of nutrient surplus persist.
Lannoitteiden ja torjuntaaineiden kulutus onvähentynyt, mutta ravinneylijäämiin liittyvät ongelmat ovat yhäolemassa.Kotitaloussektori: vuoden 1997 hiilidioksidipäästöt olivat lähellävuoden 1990 tasoa, vaikka energian hyötysuhde on parantunut jahiilen ja öljyn käytöstä on siirrytty kaasun käyttöön.
Household sector: carbon dioxide emissions in 1997 were close to the 1990 level, despite improvements in energy efficiency and switching from coal and oil to gas.
Olemassa olevan ympäristölainsäädännön tehokastäytäntöönpano auttaisi edistystä.
However, eco-efficiency gains are outweighed by the expansion of key sectors such as transport, as well as of tourism, hence hindering an absolute reduction in the total load on the environment.
Vuosina 1990–1998 EU:ssa käytettiin joka päivä noin 10 hehtaariamaata (10 jalkapallokentän ala) moottoriteiden rakentamiseen.
Every day during 1990-1998, about 10 hectares of land (10 football pitches) were taken for motorway construction in the EU.
Talouden avainalojen, esimerkiksi liikenteen ja matkailun,kasvu kuitenkin kumoaa ekotehokkuuden lisääntymisenvaikutusta, mikä estää ympäristön kokonaiskuormituksenabsoluuttista vähenemistä.
Overall energy and carbon efficiency
Energia- ja hiiliteho yhteensä
Water abstraction mVcapita 2000 ■ m3/capita 2000
Vedenotto m 3/asukas 2000 m 3/asukas 2000
Northern Europe
Pohjois-Eurooppa
750 total abstraction
750 vedenotto yhteensä
500 total abstraction public water supply industry agriculture
500 energian kokonaiskulutus
Real price of motorfuels
Ympäristösignaalit 2001
'■ I total
Faktatietoja
100 food, beverages and tobacco rent, fuel and power
Ympäristömerkittyjen tuotteiden myynti on lisääntynyt.
40 upstream process urban effects nature & landscape climate change air pollution noise accidents Real price passenger transport, 150 Denmark
Kulutus ja tavaroiden ja palvelujen h in n oit te lu Paremman tehokkuuden saavuttamiseksi tarvitaantoimenpiteitä, jotka vaikuttavat kulutuksen luonteeseen jamäärään.
Environmental signals 2001
Tärkeimmät indikaattorit
Facts and figures
Polttonesteiden todelliset hinnat
As incomes rise, financial stimuli become less and less effective, and societal acceptance of financial measures, structural economic changes or measures aimed at changing behaviour will have to be won time and time again.
60 lääke- jaterveydenhoitokulut vap aa-aika, viihd e , koulutus ja kulttuuri verot
Price signals should go with structural changes.
Matkustajaliikenteen keskimääräiset ulkoiset kustannukset 1995 kuljetukset ja vie stintä
In some countries, car transport is cheaper relative to bus and train 20 years ago.
20 veroton hinta
Page 15
Matkustaja-km
Expenditures under the Common Agricultural Policy
0 yhteensäravinto, juomatjatupakka
CAP without rural development
1980=100 vaikutukset luonnossa ja maise massa
■ plant products road inland waterways urban rail rail
Matkustajaliikenteen todelliset me lu onnettomuudet
0 I
0 Tanska
Atmospheric inputs of heavy metals into the North Sea have decreased between 1987 and 1995, showing the effect of air pollution abatement policies in the countries surrounding the North Sea. The concentrations of ammonium and phosphorus have been decreasing in EU rivers in the 1990's reflecting the general improvement in wastewater treatment.
Tieliikennepolttoaineen keskihinta EU:ssa oli vuonna 2000 alempikuin 1980-luvun alkupuolella.Kotitaloussähkön hinta on alentunut jatkuvasti – reaalihinta onlaskenut noin prosentin vuodessa vuosina 1985–1996, ja jokaisenkotitalouden sähkönkulutus on kasvanut noin prosentin.
Analysis of past developments shows that regulatory instruments are effective when large reductions in environmental impact or abolition of polluting products are required. Sometimes sectoral polices are already effective even without explicit inclusion of environmental considerations.
Tulojen kasvaessa taloudelliset kannustimet muuttuvat yhävähemmän tehokkaiksi, ja taloudellisten toimenpiteiden,talouden rakenteellisten muutosten taikulutuskäyttäytymiseen vaikuttamiseen tähtäävientoimenpiteiden yhteiskunnallinen hyväksyntä täytyy ansaitaaina uudelleen.
For example, in the Netherlands, the milk quota system appears to have had a larger impact on reduction of manure and ammonia emissions than environmental policy.
Hintasignaalit pitäisi yhdistää rakenteellisiinmuutoksiin.
Reduction of sulphur dioxide emissions from electricity generation
Sijoitukset kuljetusalan perusrakenteisiin
Reduction of nitrogen oxide emissions from road traffic million tonnes million tonnes
Menotyhteisön maatalouspolitiikassa miljoonaa euroa
12 -Λ reference emissions
250 lentokentät
3-way catalysts fuel gas desulphurisation and use of low sulphur fuels
150 yhteisönmaatalouspolitiikkailman maaseudunkehittämistoimia
5 yS^^^^ heavy duty vehicle / emission standards (stage 1)
10.000 eläinperäiset tuotteet kasviperäiset tuotteet tiet vesikuljetusväylät kaupunkiradat
/ actual emissionsS
50 rautatiet
Integration policy implies a more dedicated search for such synergies.
• ympäristöpolitiikka.
International agreements appear to be effective, but in general work only slowly.
Yhdentämispolitiikka edellyttäätällaisten synergiaetujen määrätietoista etsintää.Kansainväliset sopimukset ovat osoittautunet tehokkaiksi,mutta ne vaikuttavat yleensä vain hitaasti.
More than 20 % of EU farmland was covered by agrienvironmental measures in 1998, while one farmer out of seven had an açri-environment contract. ©
Maaseudun kehittämissuunnitelmille (mukaan lukienmaatalouden ympäristötoimenpiteet) myönnetty taloudellinentuki on kasvanut vuoden 1996 arvosta 5 % vuoden 2000 arvoon10 %.Yli 20 % EU:n viljelysmaasta oli maataloudenympäristötoimenpiteiden piirissä vuonna 1998, ja joka seitsemäsmaanviljelijä oli tehnyt maatalouden ympäristösopimuksen.
Market-based instruments are sometimes effective as stand-alone, but also often act supportively by reinforcing other instruments and providing sources of money for financial support to environmental innovation. In many instances taxes and economic incentives are not strong enough, resulting in incomplete internalisation of external effects and too much leeway for economic activities.
Markkinaperustaiset instrumentit ovat joskus tehokkaitayksinäänkin, mutta usein ne myös täydentävät muitavälineitä ja tukevat ympäristöinnovaatioita rahoituksellisesti.Monesti verot ja rahalliset kannustimet eivät ole riittävänvoimakkaita, jolloin ulkoiset kustannukset sisällytetään vainosittain ja talousajattelullelle jää liian paljon liikkumavaraa.
Also, environmental taxes become less effective if income (of a firm or a household) grows faster than the tax rate.
Ympäristöverojen tehokkuus myös laskee, jos tulot(yrityksen tai kotitalouden) kasvavat nopeammin kuinverokanta.
In many countries the market for organic products is still small; it is, however, growing everywhere.
Vapaaehtoisten sopimusten kaltaisia välineitä
EU transport infrastructure investment grew by 17 % in the period 1980-1996 but the investment shares in different transport modes have remained almost unchanged: about 2/3 for road and 1/3 for rail. Renewable sources now contribute 14 % of electricity generation in the EU.
Luonnonmukaisten tuotteiden markkinat ovat vielä pienetmonissa maissa; markkinat kuitenkin kasvavat kaikkialla.EU:n liikenneinfrastruktuuri -investoinnit lisääntyivät 17 %vuosina 1980–1996, mutta eri liikennemuotojen osuudetinvestoinneista ovat pysyneet lähes ennallaan: noin 2/3tieliikenteeseen ja 1/3 rautatieliikenteeseen.Uusiutuvat energianlähteet kattavat nyt 14 % EU:nsähköntuotannosta.
While they grew about 3 % per year over 1989-98, an annual increase of 5.5 % would be needed to reach the 2010 target.
Niiden osuus kasvoi vuosina 1989–1998 noin3 % vuodessa, mutta vuoden 2010 tavoitteen saavuttamiseentarvittaisiin 5,5 %:n vuotuinen kasvu.
Carbon dioxide intensity of conventional thermal electricity generation
Perinteisen lämpövoimatuotannon hiilidioksiditaso
Share of renewable energy in gross electricity consumption
Uusiutuvien enregiamuotojen osuus sähkönkokonaiskulutuksesta
90 indicative target for 2010
80 tavoite vuoteen 2010 mennessä
70 large hydropower
70 muut uusiutuvat energiamuodot
On-going policy challenges
1990-tavoitteet vuosille2008-2012
This resulted, together with a 12 % reduction in permanent pastures, in a considerable concentration on agrie iti turai production.
-20 energiateollisuushaihtuvat aineetteollisuuskuljetuksetmaatalousmuutmuutokset yhteensä i t i i a t t li ia ja ja a a m r a lt n n k
S UOMI/F INLAND
SUOMI/FINLAND
About the report
Tilauslomake
Environmental signals 200Ί is the second report in the series produced by the European Environment Agency for high-level policy-makers in EEA member countries and the European Union.
Tilaantäten kpl: Ympäristösignaalit 2001-raporttia, EEA 2001, 112 s, ISBN 92-9167-270-X, Luettelonumero: TH-36-01-653-EN-C, Hinta Luxemburgissa 16 euroa.
The main aim is to present key environmental indicators in order to report, on a regular and consistent basis, on progress In a number of policy areas at the European level.
Täyttäkää lomake ISOIN KIRJAIMIN ja lähettäkää se paikalliseen kirjakauppaan tai EU:n julkaisutoimistonmyyntiedustajalle: http://eur-op.eu.int/general/en/s-ad.htm.
The report highlights selected issues; each report in the series is not intended to be comprehensive.
Osoite: ________________________________________________________________________
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Ympäristösignaalit 200, Yhteenveto
Paving the way for EU enlargement
Tasoittamassa tietä EU:n laajenemiselle
Indicators of transport and environment i n t e g r a t i o n T E R M 2002
Liikenteen ja ympäristön tilan indikaattoreita TERM 2002
S u m m a r y
Yhteenveto
Project managers:Ann Dom Wouter de R i d d e r E u r o p e a n Environment Agency
Projektinjohtajat:Ann Dom Wouter de Ridder Euroopan ympäristökeskus
Cover: EEALayout: EEA
Kansikuva: EEATaitto: Brandenborg a/s
Legal n o t i c e T h e contents of this publication do not necessarily relect the oficial opinions of the European Commission or other European Communities institutions.
Oikeudellinen huomautus Tämän raportin sisältö ei välttämättä vastaa Euroopan komission tai muiden yhteisön toimielimien virallisia kantoja.
For rights of translation or reproduction please contact EEA project manager Ove Caspersen (address information below).
Tämän raportin sähköinen versio on internetissä osoittessa: http://eea.eu.int
A great deal of information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Internetistä saa runsaasti tietoa Europa-palvelimen välityksellä (http://europa.eu.int)
Cataloguing data can be found at the end of this public a t i o n .
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.
Communities, 2002
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2002
Environmental p r o d u c t i o n T h i s publication is printed according to the highest environmental standards.
Ympäristönäkökohdat huomioonottava tuotanto Tämän julkaisun painamisessa on noudatettu erittäin tiukkoja ympäristönormeja.
Environment Certiicate: ISO 14001Quality Certiicate: ISO 9001: 2000EMAS registered - licence no. DK- S-000015Approved for printing with the Nordic Swan environmental label, licence no. 541 055
Ympäristösertifikaatti: ISO 14001Ympäristösertifi kaatti: ISO 9001: 2000EMAS-rekisteröity — rekisteröintinumero DK- S-000015Pohjoismaisen ympäristömerkin Joutsenmerkin vaatimukset täyttävä painotuote, lupa nro. 541 055
European Environment A g e n c y K o n g e n s Nytorv 6DK-1050 Copenhagen K D e n m a r k T e l : (45) 33 36 71 00Fax: (45) 33 36 71 99E-mail: e e a @ e e a . e u . i n t I n t e r n e t : http://www.eea.eu.int
Euroopan ympäristökeskus Kongens Nytorv 6DK-1050 Kööpenhamina K Tanska Puhelin: (45) 33 36 71 00Telekopio: (45) 33 36 71 99Sähköposti: eea@eea.eu.int Kotisivu: http://www.eea.eu.int
S u m m a r y ฀ 3
Yhteenveto
The accession countries: a different starting position, but moving rapidly towards the EU’s unsustainable transport patterns
EU:n hakijamaat: erilaisesta alkutilanteesta nopeasti kohti EU:n kestämättömiä liikennemalleja
฀ ) ฀ ฀ ฀ s ฀ h ฀ o ฀ w ฀ ฀ ฀ t ฀ h ฀ a ฀ t ฀ ฀ ฀ t ฀ h ฀ e ฀ ฀ ฀ A ฀ C ฀ s ฀ ฀ ฀ a ฀ r ฀ e ฀ ฀ ฀ o ฀ n ฀ ฀
EU:n tavoin liikenteen aiheuttamat kasvihuonekaasujen päästöt ja energian kulutus ovat kasvussa. Alueiden pirstoutumista lisääviä moottoriteitä on kaksi kertaa enemmän kuin 10 vuotta sitten.
Figure1Ratios between ACs and the EU (with absolute values) for environmental pressures, GDP and transport performance, all expressed per capita
Ympäristöpaineita, bruttokansantuotetta ja kuljetusmääriä koskevat suhdeluvut (absoluuttiset määrät) hakijamaissa ja EU:ssa asukasta kohden
Energy consumption* (kg oil equivalents)
Energiankulutus* (öljyekvivalenttikilo)
N O x emissions (kg)
-päästöt (kg)
Road fatalities* (per million persons)
Tiekuolemat* (/milj. asukasta kohti)
Economic performance in 2000
Talouden suorituskyky 2000
Passenger transport in 1999
Matkustajaliikenne 1999
Car ownership (per 1000 persons)
Autoja (/1 000 asuk.)
Rail transport (passenger-km)
Rautatiekulj. (matkustajakm)
Freight transport in 1999
Rahtikuljetukset 1999
Rail transport (tonne-km)
Rautatiekulj. (tonnikm)
* Data refers to 1999.
* Tiedot koskevat vuotta 1999.
Bulgaria and Turkey not included in AC data.
1 Kypros, Malta ja Turkki eivät ole mukana hakijamaiden tiedoissa.2 Bulgaria ja Turkki eivät ole mukana hakijamaiden tiedoissa.
Bulgaria, Cyprus, Malta, Slovak Republic and Turkey not included in AC data.
3 Viro ja Turkki eivät ole mukana hakijamaiden tiedoissa.4 Bulgaria, Kypros, Malta, Slovakian tasavalta ja Turkki eivät ole mukana hakijamaiden tiedoissa.
IEA, 2001a; EEA, 2002a-e and EMEP, 2002; UNECE, 2001a-b;
Lähteet: IEA, 2001a; EEA, 2002a-e and EMEP, 2002; UNECE, 2001a-b; Eurostat, 2002a; Maailmanpankki, 2002
Current policies prioritise infrastructure development and technology and fuel regulation; a more integrated approach is not yet emerging
Nykypolitiikka suosii perusrakenteiden ja teknologian kehittämistä ja polttoaineiden säästämistä — laaja-alaisempi lähestymistapa puuttuu yhä
Paving the way for EU enlargement
EU:ssa on havaittavissa näillä aloilla jonkin verran edistystä.
TERM background and c o n t e x t T h i s is the third indicator-based report under the transport and environment reporting mechanism (TERM) – following the previous reports (TERM 2000, TERM 2001) – including for the irst time the countries that have applied for EU membership: the accession countries (ACs).
TERMin tausta ja konteksti Tämä raportti on vuosien 2000 ja 2001 TERM-raporttien jälkeen kolmas liikennettä ja ympäristöä käsittelevään raportointimekanismiin (TERM) perustuva tunnuslukupohjainen raportti, jossa ovat ensi kertaa mukana EU:n jäsenyyttä hakeneet maat.
The report compares the trends there with recent EU developments.
Raportissa vertaillaan näiden maiden kehitystä EU:n vastaavaan kehitykseen.
The main aim of TERM is to monitor the progress and effectiveness of transport and environment integration strategies on the basis of a core set of indicators.
TERM:n ensisijainen tavoite on seurata liikenne- ja ympäristöalan yhdentymisstrategioiden edistymistä ja toimivuutta avaintunnuslukujen perusteella.
The TERM indicators were selected and grouped to address seven key questions:
TERM-tunnusluvut on valittu ja ryhmitelty vastaamaan seitsemään keskeiseen kysymykseen.
Is the environmental performance of the transport sector improving?2.
Ovatko liikenteen ympäristöasiat kehittymässä parempaan suuntaan?2.
Are we getting better at managing transport demand and at improving the modal split? 3.
Hallitaanko liikennetarpeita paremmin ja onko kuljetusmuotojen välinen jakautuma parantumassa?3.
Are spatial and transport planning becoming better coordinated so as to match transport demand to the need for access? 4.
Onko alueidenkäytön ja liikenteen suunnittelun koordinointi paranemassa liikennetarpeiden yhteensovittamiseksi saavutettavuuden kanssa?4.
Are we optimising the use of existing transport infrastructure capacity and moving towards a better-balanced intermodal transport system? 5.
Hyödynnetäänkö nykyistä liikennejärjestelmää optimaalisesti ja ollaanko siirtymässä tasapainotetumpaan järjestelmään liikennemuotojen kesken?5.
Are we moving towards a fairer and more eficient pricing system, which ensures that external costs are internalised?6.
Onko suuntana tasapuolisempi ja tehokkaampi hinnoittelujärjestelmä, jossa ulkoiset kustannukset sisällytetään hintoihin?6.
How rapidly are cleaner technologies being implemented and how eficiently are vehicles being used?7.
Millä vauhdilla puhtaamman tekniikan käyttöönotto etenee, ja kuinka tehokkaasti ajoneuvoja käytetään?7.
How effectively are environmental management and monitoring tools being used to support policy- and decision-making?
Kuinka tehokkaasti ympäristön hallintaa ja seurantaa tukevia työvälineitä käytetään politiikan ja päätöksenteon tukena?
These questions – excluding question 3 for which there is insuficient data – provide the structural framework for the presentation of key trends and messages that follow in the rest of the summary.
Nämä kysymykset — paitsi kysymys 3, josta ei ole tarpeeksi tietoa — ovat puitteet, joissa jäljempänä esitetään keskeiset trendit ja sanomat.
Some key messages
Keskeisiä huomioita
A description of the related transport and environment policy docu ments is given on page 17
Asiaan liittyviä liikenne- ja ympäristöpoliittisia asiakirjoja esitellään sivulla 17.
The ’smiley’ faces next to each indicator aim to give a concise assessment of the indicator trend in the ACs, based on the following broad guidance: positive trend, moving towards policy objective or t a r g e t
Kunkin indikaattorin vieressä oleva ’naama’ antaa tiivistetyn arvion kustakin trendistä hakijamaissa seuraavan periaatteen mukaisesti:
J K some positive development, but either insuficient to reach policy objective or mixed trend within the indicator
!∀päämäärää tai tavoitetta kohti kulkeva myönteinen suuntaus
L unfavourable trend, moving away from policy objective or target impossible to evaluate the trend because of data gaps or lack of policy objective or target.
# jonkin verran myönteistä kehitystä, joka ei kuitenkaan riitä poliittisen päämäärän saavuttamiseen, tai vaihteleva suuntaus ko. indikaattorin kohdalla
S u m m a r y ฀ 9
Yhteenveto
Is the environmental performance of the transport sector improving (1)?
Ovatko liikenteen ympäristöasiat kehittymässä parempaan suuntaan (1)?
Energy consumption by transport is increasing rapidly, mainly as a result of growth in road transport
Energian kulutus lisääntyy nopeasti lähinnä tieliikenteen kasvun takia.
AC transport CO emissions dropped in the early 1990s, but
Hakijamaiden CO
L are now growing with trafic volumes
∃ mutta ovat jälleen kasvussa liikennemäärien lisääntymisen takia.
AC transport emissions of air pollutants dropped at the beginning of the 1990s, and have since stabilised
Hakijamaiden liikenteen ilmansaastepäästöt pienenivät 1990-luvun alussa ja ovat vakiintuneet sen jälkeen.
Urban air quality is improving but urban populations are stil l
Kaupunkien ilmanlaatu on paranemassa, mutta kaupunkien väestö altistuu edelleenkin terveysriskejä aiheuttaville saastemäärille.
Road fatalities in the ACs fell in the early 1990s, but ar e now
Hakijamaiden tiekuolemat vähenivät 1990-luvun alkupuolella, mutta ovat tällä hetkellä n.
K levelling at around 21 000 a year
21 000 tapausta vuodessa.
Environmental pressures from transport for ACs and EU-15, Figure 21990-2000
Liikenteen ympäristökuormitus hakijamaissa ja 15 EU-maassa 1990–2000
2 e m i s s i o n s
CO2-päästöt
IEA, 2001a; EEA, 2002a-e and EMEP, 2002; UNECE, 2001b; E urostat, 2002a; World Bank, 2002.
Päästötietojen piiriin kuuluvat kaikki liikennemuodot paitsi kansainvälinen lentoliikenne ja meriliikenne; AC10:ssä eivät ole mukana Kypros, Malta ja Turkki, ja AC12:ssa ei ole mukana Malta.Lähteet: IEA, 2001a; EEA, 2002a-e and EMEP, 2002; UNECE, 2001a-b; Eurostat, 2002a; Maailmanpankki, 2002
Is the environmental performance of the transport sector improving (2)?
Ovatko liikenteen ympäristöasiat kehittymässä parempaan suuntaan (2)?
Land take by transport infrastructure is increasing
Liikenneinfrastruktuurin vaatima maa-ala on kasvamassa.
Land fragmentation in the ACs is less than in the EU, but is increasing with infrastructure development
Maa-alan pirstoutuminen on hakijamaissa vähäisempää kuin EU:ssa, mutta se on lisääntymässä infrastruktuurin kehittymisen myötä.
Extension of infrastructure networks is increasing pressures on designated nature areas
Infrastruktuuriverkostojen laajentaminen lisää paineita merkittävillä luonnonalueilla.
L remains stable in the Baltic Sea and is not monitored in t h e B l a c k Sea
Merenkulun havaittujen laittomien öljypäästöjen määrä on pysynyt vakaana Itämerellä; Mustallamerellä päästöjä ei seurata.
Numbers of end-of-life vehicles and used tyres are expected to
Romuajoneuvojen ja renkaiden määrien odotetaan kasvavan merkittävästi.
Figure 3(a) Annual number of observed oil slicks per light hour in the Baltic Sea and North Sea and (b) treatment of waste tyres in the EU+3
(a) Havaittujen öljylauttojen vuosittainen määrä lentotuntia kohden Itämerellä ja Pohjanmerellä sekä (b) rengasjätteen käsittely EU+3:ssa
Energy recovery
Materiaalikierrätys
Baltic Sea
Pohjanmeri
Helsinki Convention (http://www.helcom.i/); Bonn Agreement (ht tp://www.bonnagreement.org);
Huom: Lyhenteessä EU+3 ovat EU:n lisäksi mukana Islanti, Liechtenstein ja Norja.
ETRA, 2002.
Prosenttiluvut perustuvat renkaiden tonnimääriin.Lähteet: Helsingin yleissopimus (http://www.helcom.fi/); Bonnin sopimus (http://www.bonnagreement.org); ETRA, 2002.
Are we getting better at managing transport demand and at improving the modal split?
Hallitaanko liikennetarpeita paremmin ja onko kuljetusmuotojen välinen jakautuma parantumassa?
K economic activity) in the ACs is falling, but is still on averag e ive times higher than in the EU
Rahtiliikenteen volyymi (tonnikilometriä taloudellista toimintayksikköä kohden) on vähenemässä hakijamaissa, mutta se on edelleen keskimäärin viisi kertaa korkeampi kuin EU:ssa.
Passenger transport is growing in the ACs, but data are insuficient to quantify this
Hakijamaiden rahtikuljetukset ovat siirtymässä maanteille, mutta rautateiden osuus on edelleen paljon EU:ta suurempi.
Passenger transport is shifting to road and air, but the shar e of
Matkustajaliikenne on kasvamassa hakijamaissa, mutta tiedot ovat riittämättömät määrällisen erittelyn laatimiseksi.
Transport volumes, GDP and car ownership, 1990–99
Matkustajaliikenne on siirtymässä maanteille ja ilmaan, mutta rautateiden osuus on hakijamaissa edelleen paljon EU:n keskiarvoa korkeampi.
Notes:Road, excluding motorways, is based on AC-10 (excluding Czech Republic, E stonia and Turkey).
Teitä ja moottoriteitä koskevat tiedot perustuvat AC10:een (mukana eivät ole Tšekin tasavalta, Viro ja Turkki).