natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Problem drug users account for less than 1 % of the adultpopulation of the EU, but significant health and socialproblems are concentrated within this small group.
Huumeiden ongelmakäyttäjiä on alle prosentti EU:naikuisväestöstä, mutta tähän pieneen väestöryhmäänkeskittyy merkittäviä terveydellisiä ja sosiaalisia ongelmia.
Mortality cohort studies show that mortality among problemdrug users is up to 20 times higher than among the generalpopulation of the same age.
Injektiokäyttäjien kuolleisuus on 2–4 kertaa korkeampi kuinmuiden huumeiden ongelmakäyttäjien.
Much of this high mortality canbe attributed to death from accidental overdose, but othercauses include deaths from AIDS and other infectiousdiseases, accidents and suicides.
HIV-tartunnansaaneiden huumeidenkäyttäjien kuolleisuus oli (viime aikoihinsaakka) 2–6 kertaa korkeampi kuin niiden, joilla ei oletartuntaa.
Overdoses and accidentaldeaths account for an important part of this mortality inareas where HIV prevalence among drug users is low,whereas AIDS plays a significant role in countries with highinjection-related HIV prevalence.
Erot kuolleisuudessa näyttävät olevan laskussa HIV-hoidon kehityttyä viime aikoina.
Mortality among injectors is two to four times higher than innon-injecting problem drug users, and (until recently)mortality among HIV-infected drug users was two to six timeshigher than in non-infected users.
Suuntaukset huumeiden ongelmakäyttäjienkuolleisuudessa
With recent improvementsin HIV treatment, this difference appears to be declining.
Huom.Vakioidut kuolleisuusluvut, miehet ja naiset.
NB: Standardised mortality rates, men and women.
EMCDDA:n koordinoima usealla paikalla toteutettu tutkimus (
differences in overall mortality rates and distribution ofcauses of death between participating sites.
) osoitti, että kuolleisuus ja kuolemansyiden jakautuminenvaihtelivat tutkimuksessa mukana olleiden paikkojen välillä.Tutkimuksessa paljastui myös merkittäviä ajan myötätapahtuneita muutoksia kokonaiskuolleisuudessa sekä erityisen syyn aiheuttamissa kuolemissa. (51
problem drug users was, respectively, 24 and 64 timeshigher than in individuals of the same age and gender inthe general Spanish population.
) ongelmakäyttäjillä 64 kertaa suurempi kuin ikä- jasukupuolivakioidun Espanjan väestön keskuudessa.Lissabonissa, Hampurissa ja Roomassa kuolleisuusriski oli naispuolisilla ongelmakäyttäjillä 30–40kertaa suurempikuin muulla väestöllä.
In Lisbon, Hamburg and Rome, the risk of death among female problem drug userswas 30- to 40-fold higher than in the general population.The high SMRs among female problem drug users can beexplained, to some extent, by the low baseline mortalityamong young women in the general population.
Naispuolisten ongelmakäyttäjienkorkeaa kuolleisuusindeksiä selittää jossakin määrin se, ettänuorten naisten kuolleisuus väestössä yleensä on alhaisellatasolla.
Barcelona presented the highest mortality rates and Viennaand Dublin the lowest.
Barcelonassa kuolleisuus oli korkein ja Wienissä ja Dublinissa alhaisin.
In several locations, mortality rateshave decreased since the early or mid-1990s.
Monissa paikoissa kuolleisuus onlaskenut 1990-luvun alun tai puolivälin jälkeen.
In Barcelona,rates were particularly high between 1992 and 1996 buthave decreased sharply in recent years, mainly because ofa decrease in deaths due to AIDS.
Barcelonassakuolleisuusluvut olivat erityisen korkeita vuosina 1992–1996,mutta ne ovat laskeneet merkittävästi viime vuosinapääasiassa aids-kuolemien vähennyttyä.
In Lisbon, mortality rateswere increasing until recently (Figure 16).
Lissabonissakuolleisuus on kasvanut viime aikoihin saakka (kaavio 15).
Box 9 OL: Definitions of ‘acute drugrelated death’ in EUMember States, as used in the EMCDDA annual report andreported in national reports
Laatikko 9 OL: Määritelmä ”äkillisestä huumekuolemasta”EU:n jäsenvaltioissa siinä muodossa kuin termiä on käytetty EMCDDA:n vuosiraportissa ja ilmoitettu kansallisissaraporteissa
Box 10 OL: Drugrelated deaths — EMCDDA definition
Laatikko 10 OL: Huumeisiin liittyvät kuolemat – EMCDDA:nmääritelmä
Direct comparisons across sites should be made withcaution, as there are differences in the typology oftreatment centres where cohorts are recruited, although theywould tend to represent the common types of treatmentavailable.
Hoitopaikkojen tyypittelyssä olevien erojen takiatutkimuspaikkojen tuloksia olisi vertailtava varoen, vaikkayleisesti ne edustavat tavallisesti tarjolla oleviahoitomuotoja.
However, age- and gender-standardisedmortality rates among drug users can provide a usefulmeasure of the impact of problem drug use on mortality indifferent countries.
Huumeidenkäyttäjien ikä- jasukupuolivakioidut kuolleisuusluvut voivat kuitenkin antaaarvokasta tietoa huumeiden ongelmakäytön vaikutuksestakuolleisuuteen eri maissa.
Analysis of the standardised mortality ratios (SMRs) (52
Epäsuorasti ikävakioitujen kuolleisuusindeksien (SMR) (52
Statistical Table 24: Number of ‘acute drugrelated deaths’recorded in EU countries (according to national definitionsused to report cases to the EMCDDA), 1985–2001 from cohorts enrolled within the multi-site study showed thatin Barcelona the risk of death among male and female
Tilastotaulukko 24: EU-maissa kirjattujen ”äkillistenhuumekuolemien” määrä (EMCDDA:lle ilmoitettaessakäytettävien kansallisten määritelmien mukaisesti),1985–2001
Statistical Table 26: Mortality cohorts participating in EMCDDA multi-site project — characteristics of participantsand results:
Tilastotaulukko 26: EMCDDA:n usealla paikalla toteutettuuntutkimukseen osallistuneet kuolleisuuden kohortit – osallistujienominaispiirteet ja tulokset
— Characteristics of opiate users enrolled in the cohorts by site
— Opiaattien käyttäjien ominaispiirteet kohorteissatutkimuspaikan mukaan
— Standardised mortality ratios (SMRs) by gender and study site
— Epäsuorasti ikävakioidut kuolleisuusindeksit (SMR) sukupuolen jatutkimuspaikan mukaan
— Distribution of causes of death of cohort participants
— jakautuminen tutkimukseen osallistuneissa kohorteissa
Drugrelated crime can be considered to include criminaloffences in breach of drug legislation, crimes committedunder the influence of illicit drugs, crimes committed by usersto support their drug habit (mainly acquisitive crime anddrug dealing) and systemic crimes committed as part of thefunctioning of illicit markets (fight for territories, bribing ofofficials, etc.).
Huumeisiin liittyvään rikollisuuteen voidaan katsoa kuuluvanhuumelainsäädännön mukaiset rikokset, laittomienhuumausaineiden vaikutuksen alaisena tehdyt rikokset,huumeidenkäytön rahoittamiseksi tehdyt rikokset (pääasiassaomaisuusrikokset ja laiton kauppa) sekä järjestelmällisestitoteutetut rikokset, jotka ovat osa laittomien markkinoidentoimintaa (taistelut alueista, virkamiesten lahjominen jne.).Huumelainsäädännön rikkomista lukuun ottamatta edellämainitut rikokset eivät näy tavallisesti saatavilla olevissatiedoissa.
Except for drug law offences, routinelyavailable data do not provide information on thesecategories and, when available, they come from ad hoc localstudies and are not suitable for extrapolation.
Jos tietoja on, ne saadaan paikallisista ad hoc -tutkimuksista, joista on vaikea tehdä päätelmiä.
Drug use and crime: some data(1
Huumeidenkäyttö ja rikollisuus: perustietoja (1
Drug law offences
Huumerikokset
Several sources show that a majority of drug users intreatment have been in contact with the criminal justicesystem.
Useiden lähteiden mukaan valtaosa hoidossa olevistahuumeidenkäyttäjistä on ollut tekemisissä rikosoikeusjärjestelmänkanssa.
Among individuals charged with crimes andconvicted prisoners, studies in Greece (Aristotelian University of Thessaloniki, 2000) and England and Wales(Bennett, 2000) show that drug users are more likely thannon-drug users to have committed several types of crimes.Property crimes are generally identified as the main type ofcrime committed by drug users (Aristotelian University of Thessaloniki, 2000; Bennett, 2000; Meijer et al., 2002).
Rikoksesta syytetyistä ja vangeista Kreikassa (Aristotelian University of Thessaloniki, 2000) sekä Englannissa ja Walesissa(Bennett, 2000) tehdyt tutkimukset osoittavat, ettähuumeidenkäyttäjät ovat muita useammin syyllistyneetmonenlaisiin rikoksiin. Huumeidenkäyttäjät tekevät yleensäetenkin omaisuusrikoksia (Aristotelian University of Thessaloniki,2000; Bennett, 2000; Meijer et al., 2002).
‘Reports’ (53) of offences against national drug legislation(use, possession, trafficking, etc.) reflect differences in lawbut also the different ways in which the law is enforced andapplied, and the priorities and resources allocated tospecific problems by criminal justice agencies.
”Kansalliset ilmoitukset” huumerikoksista (kuten käytöstä,hallussapidosta ja laittomasta kaupasta) (53) heijastelevatpaitsi lainsäädännön eroja myös lain täytäntöönpanon jasoveltamisen eroja sekä rikosoikeusviranomaistenpainopisteitä ja resursseja.
In addition,information systems on drug law offences/offenders varyconsiderably between countries, especially as regardsrecording procedures, definitions and statistical units.
Myös huumelainsäädännönvastaisista rikoksista ja rikoksentekijöistä tehdyissätietojärjestelmissä on huomattavia eroja maiden välillä,varsinkin kirjaamiskäytännöissä, määritelmissä jatilastoyksiköissä.
Thesedifferences lead to major difficulties when comparing datafrom several EU countries.
Nämä erot hankaloittavat EU-maidentietojen vertailua.
For this reason, wheneverpossible, trends, rather than absolute figures, are compared.
Siksi vertaillaan pikemminkin suuntauksiakuin absoluuttisia lukuja aina, kun se on mahdollista.
The majority of reported drug offences are related to drug use or possession for use (54) — ranging from 39 % of all druglaw offences in Portugal (55) to 89 % in Austria.
(54)Portugalissa (55) näitä rikoksia oli vähiten eli 39 prosenttia kaikista huumelainsäädännön mukaisista rikoksista ja Itävallassa eniten, 89 prosenttia.
In Spain, Italy and the Netherlands, where drug use is not a criminaloffence, all drug offences relate to dealing or trafficking.
Espanjassa, Italiassa ja Alankomaissa huumeidenkäyttö ei ole rikos, joten kaikkihuumerikokset liittyivät huumekauppaan. Luxemburgissa ja
) report a majority of offences for both drug use/dealing and drug trafficking.
-välitykseen että huumekauppaan liittyviä rikoksia.
As regards the link between drug use and crime, a study ofthe Irish prison population (Hannon et al., 2000) found that51 % of men and 69 % of women claimed to be under theinfluence of drugs when they committed the crime for whichthey were incarcerated.
Nämä tulokset ovat kiinnostavia, mutta ne ovat pikemminkinvain yksi esimerkki kuin edustava otos huumeidenkäytön jarikollisuuden välisestä yhteydestä. Ensiksikin ne on saatutiettyjä väestöryhmiä koskeneissa tutkimuksissa.
Another study (Millar et al., 1998)of juvenile suspected offenders in Ireland estimated that42% of cases were related to alcohol use, 17 % to drug useand 4 % to both, alcohol being most likely to be associatedwith public order offences, while drugs were most oftenassociated with robberies.
Toiseksitulokset saattavat vaihdella huomattavasti huumausaineenmukaan. Kolmanneksi huumeidenkäytön ja rikollisuuden välistäyhteyttä ja etenkin syy-yhteyttä on erittäin vaikea määrittää.
In 2001, cannabis remained the drug most often involved indrug law offences — accounting for 34 % of drug-relatedreports in Portugal and Sweden and as many as 86 % in France.
Kannabis oli edelleen vuonna 2001 yleisin huumehuumelainsäädännön mukaisissa rikoksissa. Sen osuus oli34prosenttia huumeisiin liittyvistä ilmoituksista Portugalissa ja Ruotsissa ja peräti 86 prosenttia Ranskassa.
In Luxembourg, heroin is the most commonlyinvolved drug, while in the Netherlands most drug offencesare related to ‘hard drugs’ (drugs other than cannabis andits derivatives) (57).
Luxemburgissaheroiini oli yleisin huume huumerikoksissa, ja Alankomaissauseimmat huumerikokset liittyivät ”koviin huumeisiin” (muihinkuin kannabikseen ja sen johdannaisiin). (57)
The results shown in the box were provided by Greece, Ireland, the
Kreikka, Irlanti, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta antoivat
In the EU as a whole, ‘reports’ for drug law offencessteadily increased over the 15 years from 1985 to 2001 (
Suuntaukset Koko EU:ssa huumerikoksista tehdyt ”ilmoitukset” lisääntyivät laatikossa olevat tulokset vuoden 2002 kansallisissa raporteissaan EMCDDA:lle.
The term ‘reports’ for drug law offences covers different concepts, varying between countries (police reports of suspected drug law offenders, charges for drug law offences, etc.).
Termi ”ilmoitukset” pitää sisällään eri asioita eri maissa (poliisiraportit huumelainsäädännön rikkomisesta epäillystä, syytteet huumelainsäädännön rikkomisesta jne.).
For an exact definition for each country, refer to Box 11 OL: Definitions of ‘reports for drug law offences’ in the EU countries and Norway (online version).
Tarkat määritelmät on maittain laatikossa 11 OL: Huumerikosilmoitusten määritelmät EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).
(The term ‘arrests’ was used in previous annual reports.)
(Edellisissävuosiraporteissa käytettiin termiä ”pidätykset”.)
Statistical Table 27: Offence type most involved in ‘reports’ for drug offences in the EU countries and Norway (online version).
Tilastotaulukko 27: Tavallisimmat huumerikokset, joista tehdään ”ilmoituksia” EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).
In Portugal, drug use has been decriminalised since July 2001.
Portugalissa huumeidenkäyttö on ollut dekriminalisoitu heinäkuusta 2001.
As a result, the proportion of drug offences that were drug use related was lower in 2001
Sen seurauksena sellaisten huumerikosten osuus, joka oli huumeidenkäyttöön
(54 (55 than in 2000, when it was 55 %.
(54 (55 liittyvää, oli alhaisempaa vuonna 2001 kuin vuonna 2000, jolloin sen osuus oli 55 prosenttia.
Norway is not able to distinguish between ‘drug dealing/trafficking’ alone and ‘drug use/dealing and trafficking’.
Norja ei ole voinut erottaa toisistaan ”huumeiden välitystä / huumekauppaa” ja ”huumeidenkäyttöä / huumeiden välitystä ja huumekauppaa”.
The remaining drug law offences are related to ‘drug use’ alone.
Loput huumerikokset liittyvät yksistään ”huumeidenkäyttöön”.
Statistical Table 28: Drug most involved in ‘reports’ for drug offences in the EU countries and Norway (online version).Statistical Table 29: Number of ‘reports’ for drug law offences in the EU countries and Norway, 1985–2001 (online version).
Tilastotaulukko 28: Huumerikoksista tehtyihin ”ilmoituksiin” yleisimmin liittyvät huumausaineet EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).Tilastotaulukko 29: Huumerikoksiin liittyvät ”ilmoitukset” EU-maissa ja Norjassa, 1985–2001 (verkkoversio).
Annual report 2003: the state of the drugs problem in the European Union and Norway twofold in Denmark, Luxembourg and the Netherlands tomore than sixfold in Ireland and Finland.
Luxemburgissa ja Alankomaissa määrä liki kaksinkertaistui ja Irlannissa ja Suomessa yli kuusinkertaistui.
Figure 17:‘Reports’ for drug law offences in the EU countries and Norway, 1991–2001 — three-year moving averagesindexed(1991 = 100)
Kaavio 17: EU-maissa ja Norjassa vuosina 1991–2001 ilmoitetuthuumerikokset – kolmen vuoden liukuva keskiarvo suhteutettuna(1991 = 100)
NB: For definitions of reports for drug law offences, please refer to Statistical Table 29: Number of ‘reports’ for drug law offences in the EU countries and Norway, 1985–2001 (online version).
Huom.Huumerikoksista tehtävien ilmoitusten määritelmät esitetään tilastotaulukossa29: Huumerikoksiin liittyvät ”ilmoitukset” EU-maissa ja Norjassa, 1985–2001(verkkoversio).
Real values have been input for allcountries in 2001, for Belgium in 1995 and 1997, for Spain in 1996 andfor the United Kingdom and Norway in 2000, as available data do not allowcalculation of moving averages in these cases. The series is discontinued for Belgium in 1996 (data not available).Sources:Reitox national focal points.
Todelliset arvot ovat kaikista maista vuodelta 2001, Belgiastavuosilta 1995 ja 1997, Espanjasta vuodelta 1996 sekä Yhdistyneestäkuningaskunnasta ja Norjasta vuodelta 2000, sillä saatavilla olevien tietojen perusteella ei voitu laskea liukuvia keskiarvoja näiden maiden osalta.Tutkimussarja keskeytyi Belgiassa vuonna 1996 (tietoja ei ole saatavilla).Lähteet: Reitoxin kansalliset seurantakeskukset.
In 10 EU Member States, available data enable trends inthe drugs involved in reports of drug law offences to bedetermined for the period 1996–2001.
EU:n kymmenestä jäsenvaltiosta saatujen tietojen perusteellavoidaan määrittää ilmoituksiin liittyneiden huumausaineidensuuntaukset vuosina 1996–2001.
Over this period,the proportion of all drug offences that were cannabisrelated generally increased in France, Germany, Italy,Luxembourg, Portugal and Spain, remained stable in Sweden and decreased in Ireland, Austria and the United Kingdom (63).
Tänä ajanjaksonakannabiksen osuus kaikista huumerikoksista nousi Saksassa,Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Luxemburgissa ja Portugalissa, pysyi ennallaan Ruotsissa ja laski Irlannissa,Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (63).
In 2001, marked increases were reported in
Vuonna2001 nousu oli tuntuvaa Espanjassa, Luxemburgissa ja
Spain, Luxembourg and Portugal (64
Portugalissa. (
Over the same five-year period, the proportion of reports ofheroin-related offences decreased in all Member States forwhich data are available, except in the United Kingdom,where heroin-related offences have increased year on year
Samana ajanjaksona heroiiniin liittyneet rikokset vähenivätkaikissa jäsenvaltioissa, joista saatiin tietoja, lukuunottamatta Yhdistynyttä kuningaskuntaa, jossa heroiiniinliittyvät rikokset ovat lisääntyneet koko ajan vuodesta
The proportion of inmates in the EUreporting ever having used any illicit drug varies between29 % and 86 % depending on the prisons and countries(more than 50 % in most studies) (Figure 18).
) Päinvastainen suuntaus on havaittavissa maittain ja vankiloittain 29 prosentista 86 prosenttiin.Useimmissa tutkimuksissa osuus oli yli 50 prosenttia(kaavio18).
As in thewider community, cannabis is the most frequently useddrug, but several studies also show high levels of a historyof heroin use (50 % of inmates or more in some cases).
Kuten yhteiskunnassa yleensä, myösvankiloissa kannabis on kaikkein yleisimmin kokeiltuhuumausaine, mutta useiden tutkimusten mukaan myösheroiinia kokeilleiden määrät ovat korkeita (joissakintapauksissa jopa yli 50 % vangeista).
related offences, with the proportion increasing in all countries except Germany and Portugal (66
kokaiiniin liittyvissä rikoksissa, jotka vähenivät kaikissa maissa lukuun ottamatta Saksaa ja Portugalia. (66
Drug users in the criminal justice system: prisoners
Huumeidenkäyttäjät rikosoikeusjärjestelmässä: vangit
According to several studies, prisoners reporting moreregular and/or harmful use, such as injecting drug use,regular use or dependence, represent 6–69 % of the prisonpopulation.
Useiden tutkimusten mukaan huumeita säännöllisesti ja/taihaitallisesti käyttäviä vankeja, kuten injektiokäyttäjiä,säännöllisesti käyttäviä tai huumeriippuvaisia, oli6–69prosenttia.
In particular, several studies in the EU show thataround one-third of adult male prisoners are drug injectors(Bird and Rotily, 2002).
Etenkin useat EU:ssa tehdyt tutkimuksetosoittavat, että noin kolmannes aikuisista miesvangeistakäyttää huumeita suonensisäisesti (Bird ja Rotily, 2002).
Most drug users stop or reduce their drug use afterimprisonment.
Rutiininomaisesti kerätyt vankeja koskevat kansalliset tiedothuumeidenkäytöstä, käyttötavoista ja seurauksista ovatharvinaisia.
However, some continue to use drugs, andothers only start on incarceration.
Suurin osa EU:ssa saatavilla olevista tiedoistaperustuu paikallisen tason ad hoc-tutkimuksiin, joissavankiotokset ovat kooltaan vaihtelevia, mutta yleensä pieniä.Päätelmien teko on näiden syiden takia hyvin vaikeaa.
Drug use within prison isreported by 12–60 % of inmates and regular drug use by10–42 %.
Tutkimukset kuitenkin osoittavat, että muuhun yhteiskuntaanverrattuna huumeidenkäyttäjät ovat yliedustettuina vankiloissa. (67
Between 3 % and 34 % of the prison population
) EU:n alueella ainakin kerran laittomia
National routine information on type and patterns of druguse as well as its consequences among prisoners is rare.Most of the data available in the EU come from ad hocstudies carried out at local level using samples of prisonersthat vary considerably in size but are generally small.
Suurin osa huumeidenkäyttäjistä lopettaa huumeidenkäytöntai vähentää sitä vankilaan joutumisen jälkeen.
Inaddition, prisons studied are often not representative of theprison system as a whole and a lack of repeat surveysprevents analysis of trends in most countries.
Jotkutkuitenkin jatkavat huumeidenkäyttöä, ja toiset taasaloittavat käytön vasta vankilassa.
These factorsmake extrapolation of results very difficult.
Vangeista12–60prosenttia käyttää huumeita, 10–42 prosenttiasäännöllisesti.
have ever injected drugs while incarcerated (68).
(68) huumausaineita kokeilleiden vankien osuus vaihtelee
The decrease in Portugal is mainly due to the decriminalisation of drug use since July 2001. At the time of writing, 2001 data were not available for Belgium, Norway and the United Kingdom.See Figure 16 OL: Proportion of ‘reports’ for use/possession offences out of the total of drug law offences, 1996–2001 (online version).Up to 2000, as at the time of writing 2001 data were not available for the United Kingdom.
Väheneminen Portugalissa johtuu pääasiassa huumeidenkäytön dekriminalisoitumisesta heinäkuusta 2001 lähtien.Kirjoitushetkellä vuonna 2001 tietoja oli saatavissa Belgian, Norjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.Ks. kaavio 16 OL: Huumeidenkäyttöön / hallussapitoon käyttöä varten liittyvien rikosilmoitusten osuus kaikista rikoksista vuosina 1996–2001
Figure 18:Estimates of lifetime prevalence of drug users in prison in the EU
Kaavio 18: Arviot ainakin kerran huumeita käyttäneiden määristä EU:n vankiloissa
Injecting drug users (ever injected)
Huumeidenkäyttäjät (ainakin kerran käyttäneet)
28 % lifetime drug dependence before prison, 2001 (n = 55 275).
Suonensisäisesti huumeita käyttäneet (ainakin kerran suonensisäisesti käyttäneet)
Whenever possible, data refer to adult prisoners, although some figuresmight also include young offenders.
Tiedot koskevat aina, kun se on mahdollista, aikuisia vankeja, vaikka joihinkinlukuihin saattaakin sisältyä myös nuoria rikoksentekijöitä.
Values shown in the figure were derivedfrom the following data.
Kaaviossa esitettävät arvot on johdettu seuraavista tiedoista.
Caution in drawing comparisons is necessary as definitions, periods of reference and methodologies vary widely between surveys and countries.
Vertailuja on tehtävä varoen,sillä määritelmissä, viiteajanjaksoissa ja menetelmissä on suuria eroja eritutkimusten ja eri maiden välillä.
Most data come from local ad hoc studies (not comparable).
Useimmat tiedot on saatu paikallisista adhoc-tutkimuksista (eivät ole verrattavissa).
For additional information on each survey, see Statistical Table 30:Proportion of drug users among prisoners in the EU countries and Norway.
Lisätietoja kustakin tutkimuksestaesitetään tilastotaulukossa 30: Huumeidenkäyttäjien osuus vangeista EU-maissa ja Norjassa.
50 % last month drug use before prison, 1999 (n = 246).9 % regular drug injecting before prison, 1999 (n = 246); 24 % drug injecting before prison, 1997 (n = 115).
50 prosenttia huumeiden käyttöä viimeisenä vankilaa edeltäneenä kuukautena, 1999 (n = 246).9 prosenttia ennen vankilaa huumeita säännöllisesti injektiona käyttäneitä,1999 (n = 246); 24 prosenttia ennen vankilaa huumeita injektiona käyttäneitä, 1997 (n = 115).
37 % last six months repeated drug use before prison, 2001 (n = 3 445).
37 prosenttia viimeisten vankilaa edeltäneiden 6 kuukauden aikana huumeitatoistuvasti käyttäneitä, 2001 (n = 3 445).
72 % lifetime drug use (in one prison specialising in drugrelated offences),1994 (n = 307).26 % (men) and 32 % (women) drug injecting before prison, 1999 (n = 143and 69 respectively); 15 % intravenous drug users, 1996 (estimated byexperts).
29 prosenttia huumeongelmaisia, 1997 (n = 528); 44 prosenttia huumeistariippuvaisia, 1997 (n = 319).