natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• the survey should preferably be designed as a panel which offers significant advantages in relation to the techniques of data collection, survey and processing;
Jo suoritetuista kansallisista kartoituksista saaduista kokemuksista selviää useita tekijöitä, jotka tulisi ottaa mukaan näihin tutkimuksiin:
These are mainly based upon business registers and give no indication on skills and training issues.
Raportin neljännessä osassa käsitellään laajaajoukkoa kysymyksiä, jotka liittyvät taitoihin/pätevyyteen ja niiden suhteeseen työllisyyteen ja työmarkkinoihin.
Recent data indicate an improvement in the employment situation in Europe and decreasing unemployment figures. Employment change dis­plays an ongoing shift towards service sectors and higher skilled jobs.
Koulutus, ammatillinen koulutus ja taloudellinen tuotto muutoksessa nousee esiin käynnissä oleva siirtyminen kohti palvelualoja ja korkean ammattitaidon työpaikkoja.
However, the differences between EU countries remain enormous.
Erot EU:n jäsenvaltioiden välillä ovat kuitenkin edelleen valtavia.
Equally, employment and unemployment figures vary sig­nificantly between men and women and between younger and older workers.
Samoin miesten ja naisten sekä nuorten ja vanhempien työntekijöiden työttömyysluvut poikkeavat toisistaanhuomattavasti.
The contribution of education, training and 'human capital' to growth, competitiveness and employment is one of the most disputed topics in research and policy. Furthermore, a number of additional benefits or 'externalities' - most of them intangible ones - are associated with skills, such as effects on health, crime and the avoidance of unemployment and social exclusion.
Koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja inhimillisen pääoman vaikutus kasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen on yksi tutkimuksen ja politiikan eniten väittelyä herättäneistä aiheista.Lisäksi taitoihin yhdistetään joukko lisäetuja taiulkoisia etuja – joista useimmat ovat aineettomia–, kuten terveys sekä rikollisuuden, työttömyydenja yhteiskunnallisen syrjäytymisen välttäminen.
Although the overall trend of unemployment has reverted to a downward direction, unemployment, and in particular longterm unemployment, remains at a high level.
Vaikka työttömyyden suuntaus kokonaisuudessaan on kääntynyt laskuun, työttömyyden ja etenkin pitkäaikaistyöttömyyden taso on edelleen korkea.
In addition, a consider­able number of people have been sorted out dur­ing the previous decade of high unemployment: 'hidden unemployment' in the EU is presumed to account for almost 40% of all people who are unemployed or, under certain conditions, would actually like to work (Table 11).
Lisäksi huomattava määrä ihmisiä on pudonnut joukosta viime vuosikymmenen korkean työttömyyden aikana: EU:n ”piilotyövoiman” uskotaan käsittävän lähes 40prosenttia kaikista ihmisistä, jotka tietyissä olosuhteissa itse asiassa haluaisivat käydä työssä (rekisteröity ja piilotyöttömyys; katso taulukko 11).
Research, in particular on economic growth, for a long time neglected the endogenous factors of influence on growth and prosperity, i.e. technical progress and human capital, but concentrated on investments in physical capital and on 'labour' in general.
Erityisesti taloudellista kasvua koskevassa tutkimuksessa on pitkään laiminlyöty kasvun ja vaurauden sisäsyntyiset vaikutustekijät eli tekninenkehitys ja inhimillinen pääoma sekä keskityttyfyysiseen pääomaan ja yleensä työvoimaan kohdistuviin sijoituksiin.
A new insight was brought forward by endogenous growth theories and empirical applica­tions based on these.
Sisäsyntyistä kasvua koskevat teoriat ja niihin perustuvat empiiriset sovellukset tuovat asiaan lisävalaistusta.
These theories regard research and development, technical progress, human capital and knowledge as endogenous drivers of economic growth and of at least equal importance as physical capital.
Nämä teoriatpitävät tutkimusta ja kehitystä, teknistä edistystä,inhimillistä pääomaa ja tietoa taloudellisen kasvun sisäsyntyisinä moottoreina ja vähintään yhtätärkeinä kuin fyysistä pääomaa.
Table 11: The composition of the labour force potential by gender, EU-15, 1999
Lisäksi nuorisotyöttömyys lähes kaksinkertaistaakokonaisluvut edelleen, vaikka se onkin hiukanlaskenut parina viime vuonna.
People in employment < a)
Työssä käyvät (a
Self-employed, family workers
Kokopäiväiset
Part-time employment
Itsetyöllistetyt, perhetyöntekijät
Unemployed < b) 16 156
Työttömät (b
Unemployed < 1 year 8 595
Työttömät < 1 vuosi Pitkäaikaistyöttömät 21 09827 37016 1568 5957 30910 140
When considering the external effects of educa­tion, training and skills, a number of research studies display a positive correlation (not neces­sarily causality) between human capital and, for example, health, reduction of criminal behaviour etc.
(a)Sisältää henkilöt, jotka eivät ole ilmoittaneet työllisyysasemaansa.
(a) Incl. people without statement of employment status; (b) Incl. people without statement of unemployment duration;
(b)Sisältää henkilöt, jotka eivät ole ilmoittaneet työttömyydenkestoa.
(c) People who would like to work under certain conditions but are not registered unemployed;
(c)Henkilöt, jotka tahtoisivat olla töissä tietyin ehdoin muttajoita ei ole kirjattu työttömiksi.
(d) incl. without statement.
d)Mukaan lukien ne, jotka eivät ole tehneet ilmoitusta.
However, these aspects are not yet integrated in an overall measure of growth, prosperity and quality of life.
Näitä puolia ei kuitenkaan vielä ole sisällytetty kasvun, vaurauden eikä elämänlaadunyleisiin mittareihin.
A similar situation applies to the effect of skills on unemployment, although there is strong evidence that higher skills significantly reduce the potential for an individual to spend a considerable part of his or her working life within unemployment.
Samanlainen tilanne vallitsee taitojen vaikutuksessa työttömyyteen,vaikka onkin pitävät todisteet siitä, että hyväammattitaito vähentää huomattavasti yksilönmahdollisuutta joutua viettämään huomattavaosa työiästään ilman työtä.
This also has impact on reducing public spending on unemployment and thus indi­rectly influences economic growth.
Tällä on myösvaikutuksensa työttömyyteen käytettyjen julkisten varojen vähentämiseen ja niin ollenepäsuorasti talouskasvuun.
Dynamics of labour markets and competences and supply, is a pressing task for research.
Työmarkkinoiden ja pätevyyksiendynamiikka muutenkin kuin vain työvoiman kysynnän ja tarjonnan muodollisten luokitusten osalta on kiireellinentutkimustehtävä.
The same is true of the analysis of the manifold inter actions between supply and demand of compe tences, the impact of education and training expansion on labour markets and competence utilisation, and the role institutions and other agents play in this process.
Sama koskee myös ammattitaidonkysynnän ja tarjonnan välistä monimutkaista vuorovaikutusta, koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen laajenemisen vaikutuksia työmarkkinoihinja taitojen hyödyntämiseen sekä instituutioiden jamuiden toimijoiden rooleja tässä prosessissa.
Studies on the relationship between education/training and employment mostly refer to for mal qualifications and thus imply a functional relationship between both systems.
Koulutuksen ja/tai ammatillisen koulutuksen jatyöllisyyden välistä suhdetta tarkastelevat tutkimukset koskevat yleensä muodollista kelpoisuuttaja antavat siten ymmärtää, että näiden järjestelmien välillä vallitsee funktionaalinen suhde.
In order to understand better what is 'traded' in the labour market, and what are the implications for skill-related imbalances, the concept has to be enlarged in two ways: the consideration of differ ent time-scales in which education, training and production operate; and the notion of 'competences' as a vector of different - formal and nonformal - human productive capacities.
Käsitettä on laajennettava kahdella tavalla, jottavoitaisiin yhä paremmin ymmärtää, mistä työmarkkinoilla ”käydään kauppaa” ja mitä tämämerkitsee taitoihin liittyvän epätasapainon kannalta. Siinä on otettava huomioon eri aikavälit,joilla koulutus, ammatillinen koulutus ja tuotantotoimivat, sekä ”taitojen” käsite erilaisten – muodollisten ja epämuodollisten – inhimillisten tuotantokapasiteettien ruumiillistumana.
Overproducing and/or underutilising compe tences may seem a waste of resources.
Taitojen ylituotanto tai alikäyttö saattaa vaikuttaa voimavarojen tuhlaukselta.
Avoid ing wastage of human resources is one of the central problems of modern economies.
Inhimillisten voimavarojen tuhlauksen välttäminen kuuluu nykyaikaisten talouksien keskeisiin ongelmiin.
It is a political problem in the true sense of the term, because imperfect information and the incompatibility between the time-scales that govern the gestation of competences and their productive utilisation, make it impossible to find a solution based on reliable economic or social calculations only.
Kyseessä on poliittinen ongelma sanantodellisessa merkityksessä, sillä vajavaiset tiedot sekä taitojen omaksumisen ja niiden tuottavan hyödyntämisen ajoituksissa ilmeneväyhteensopimattomuus tekevät mahdottomaksilöytää pelkästään luotettaviin taloudellisiin taisosiaalisiin laskelmiin perustuvia ratkaisuja.
There are considerable time lags between the identification of new skill requirements and the period until training reforms will be established and the graduates with update skills enter and pass through the labour market.
Taidot luodaan yhteistyössä ja vuorovaikutuksessa koulutus- ja tuotantopuolen välillä.
Since enterprises are interested in a short-term coverage of new skill demands, the diachrony of time scales between skill generation and productive utilisation may lead to 'cobweb cycles' and thus may become counterproductive.
Kumpikinjärjestelmä laatii oman strategiansa vastineenatoisen toimiin.
Competences are generated in cooperation and interaction between the educational and the productive spheres.
Uusien taitovaatimusten tunnistamisen ja koulutusuudistusten vakiintumisen sekä uudet taidothallitsevien opiskelijoiden työmarkkinoille siirtymisen välillä on huomattava viive.
This touches upon the question on how skill require ments can be anticipated early.
Tähän liittyy kysymys siitä, miten taitovaatimuksia voidaan ennakoida hyvissä ajoin.
Whereas the supply and demand for formal qualifications (e.g. replacement and recruitment demand, new supply of education/training leavers) can be anticipated and balanced in the short and medium term with certain assumptions, competences and competence needs become unforeseeable beyond a certain horizon.
Muodollisenpätevyyden kysyntää ja tarjontaa (esimerkiksi korvaava ja työhönottokysyntä, uusi varanto koulutuksen ja/tai ammatillisen koulutuksen päättäneitä)voidaan ennakoida ja tasapainottaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä tiettyjen olettamusten pohjalta, kun taas taidot ja taitoihin liittyvät tarpeet eivätole ennustettavissa tiettyä jaksoa pidemmälle.
The transition from school to work is a very special moment in the 'confrontation' of the two systems.
Siirtyminen koulusta työhön on aivan erityinen”leikkauspinta” näiden kahden järjestelmän välillä.
It is the moment when the differences between the interests of the two systems come into play.
Juuri sillä hetkellä järjestelmien etujen väliseterot näkyvät selvinä.
At that precise moment, the production system has a customer/supplier relationship with the education system, and its normal behaviour as a customer is to try to obtain the best products at the lowest prices.
Juuri sillä hetkellä tuotantojärjestelmällä on asiakas-toimittajasuhde koulutusjärjestelmän kanssa, ja asiakkaan normaaliin käyttäytymiseen kuuluu pyrkiä saamaan parhaat tuotteet mahdollisimman edulliseen hintaan.
Skill is regarded by the company as an intermediate good which must yield a return on the company's investment.
Yrityspitää taitoa välillisenä hyödykkeenä, jonka avullaon saatava tuottoa yrityksen investoinneille.
This assertion goes beyond the classic problems of imperfect information on competences required for a job and on the future performance of an individual in that job.
Tämä väite menee pidemmälle kuin se perinteinen ongelma, että tiedot työpaikan vaatimista taidoista ja yksilön suoriutumisesta siinä tulevaisuudessa ovat epätäydellisiä.
The 'productive value' of an individual with a given set of characteristics will depend on that individual's interaction with the working environment and on the valuation of his or her competences at work.
Tietyin ominaisuuksinvarustetun yksilön ”tuottavuusarvo” riippuuhänen vuorovaikutuksestaan työympäristön kanssa ja hänen taitojensa arvioinnista työssä.
Individuals, in the course of their working lives, draw on their experiences in and outside the workplace to adjust and supplement their repertoire of competences.
Yksilöthyödyntävät työelämänsä kuluessa työpaikalla jasen ulkopuolella saamiaan kokemuksia sopeutuakseen ja täydentääkseen taitovalikoimaansa.
The aim of the education and training system, on the other hand, is to allow everyone to develop his or her potential as far as possible and to become and remain employable.
Koulutusjärjestelmän tavoite taas on auttaakaikkia kehittämään omaa potentiaaliaanmahdollisimman pitkälle sekä hankkimaan jasäilyttämään työllistettävyys.
Though operating in a context of imperfect information, it is required to adopt a longterm perspective: the lifetime of individuals.
Vaikka se toimiikin vajavaisen tiedon pohjalta, siltä vaaditaan sopeutumista pitkällä aikavälillä – yksilöiden eliniän kuluessa.
The knowledge imparted by education and training and by nonformal learning will be used - in whole or in part - in a future society about which there is little reliable information.
Koulutuksen jaammatillisen koulutuksen sekä nonformaalinoppimisen kautta saatuja tietoja käytetään –kokonaisuudessaan tai osittain – tulevaisuuden yhteiskunnassa, josta on niukalti luotettavaa tietoa saatavilla.
For these reasons, research - including empirical research - should focus much more than before on competences.
Näistä syistä tutkimuksen – ja myös empiirisentutkimuksen – tulisi keskittyä paljon entistäenemmän taitoihin.
Research questions which still have to be tackled are the short- and longterm perspectives and coordination requirements in the systems of skill generation and utilisation.
Tutkimusaiheita, joihin eivielä ole tartuttu, ovat taitojen luomiseen ja käyttöön liittyvien järjestelmien lyhyen ja pitkän aikavälin näkymät ja koordinointivaatimukset.
One aim, therefore, should be to develop at least those framework competences that seem likely to prove durable and to provide the best basis for subsequent further training.
Siksi eräänä päämääränä tulisi kehittää edesniitä perustaitoja, jotka todennäköisesti osoittautuvat kestäviksi ja jotka tarjoavat parhaanperustan myöhemmälle jatkokoulutukselle.
The provision of appropriate information on possible future developments, and on 'mismatches' beyond formal categories of manpower demand
Asianmukaisen tiedon tuottaminen mahdollisestatulevasta kehityksestä ja yhteensopimattomuudesta
'under­ utilisa­ tion'; invisible under­ employ­ ment employ­ ment in terms of working time which Is less than desired unem­ploy­ment, in partlcu­lar long­term unem­ploy­ment ploy­ ment (not re­ gistered job seekers, discour­ aged workers)
(rekisteröity) työttömyys erityisesti pitkäaikaistyöttömyys piilotyöttömyys (rekisteröimättömät työnhakijat, irtisanotut työntekijät)
Source: Authors
Lähde: Tekijät.
Skill mismatch in the labour market is discussed in this chapter under three angles: the persistence of unemployment, overqualification and short­ages of skills (Figure 5).
Tässä kappaleessa käsitellään taitojen yhteensopimattomuutta työmarkkinoilla kolmesta näkökulmasta: sitkeä työttömyys, ylipätevyys ja ammattitaitovaje (kaavio 5).
These phenomena are coincident in most EU countries.
Nämä ilmiöt ovat yhtäpitäviäuseimmissa EU:n maissa.
Reasons given are skill­biased technical change, which favours the higher skilled, deindustrialisa­tion with ongoing shifts towards higher skilled sectors (particularly services) and occupations, and competition from low­wage countries which all primarily affect the lower skilled workers.
Tähän on esitetty syiksi taitopainotteista teknistämuutosta, joka suosii pitkälle koulutettuja henkilöitä, teollistumisen taantumista, johon liittyy jatkuva siirtyminen kohti korkeampaa ammattitaitoavaativia aloja (etenkin palveluita) ja ammatteja,sekä matalapalkkamaiden kilpailua, jotka kaikkikohdistuvat etupäässä ammattitaidottomiin työntekijöihin.
(a) Concerning unemployment, long time series over the past 35 years reveal that in OECD coun­tries the level of unemployment tended to remain at an ever higher level after each economic reces­sion (Figure 6).
Empiirinen todistusaineisto tuntuu tukevan eroavaisuuksiin liittyvää teoriaa, vaikka tilanne vaihteleekin maasta toiseen. Poliittiset toimet tulisivalita sen mukaan, kumpi näistä kahdesta selityksestä on vallitseva missäkin maassa.
Empirical evidence seems to prove the heterogene­ity thesis, although the situation is different from country to country (Figure 7).
a)Työttömyyttäkoskevat pitkän aikavälin tilastot viimeisiltä 35 vuodelta paljastavat, että OECD-maissa työttömyys on pyrkinyt jäämäänentistä korkeammalle tasolle jokaisen laman jälkeen (kaavio 6).
Depending on which of the two explanations is more valid for a particu­lar country, political measures should be different.
Tutkimuksissa tätä pysyvän työttömyyden ”hystereesi-ilmiötä” on selitetty sillä,että yksilöiden mahdollisuudet löytää työpaikkavähenevät ja työttömyyden kesto pitenee (riippuvuus valtiosta).
Reactivation of the long­term unemployed, com­bined with the provision of temporary work experi­ence, with training to compensate for the erosion of skills, with psychological support, lowering wage costs and information campaigns for employers, are some of the measures which should be appro­priate if state dependence is the dominant reason for persistent unemployment.
Pitkäaikaistyöttömät menettävättyöllistettävyytensä yhä useammin siitä syystä,että heidän taitonsa ja työhön liittyvät asenteensaovat vanhentuneet tai kadonneet, tai siitä syystä,että he ovat menettäneet ”maineensa” työnantajien silmissä.
Research has explained this phenomenon of 'hys­teresis' or persistence of unemployment by a decreasing probability of individuals finding a job with increasing unemployment duration ('state dependence'). The long­term unemployed increasingly become unemployable because of a loss or obsolescence of skills and work attitudes, or because of a loss of 'reputation' in the eyes of employers.
Pitkäaikaistyöttömien uudelleenaktivointi tarjoamalla tilapäistyötä sekä koulutusta, jolla verestetään vanhentuneita taitoja, psykologinen tuki,palkkakustannusten alentaminen ja työnantajillesuunnatut tiedotuskampanjat kuuluvat toimiin,jotka saattavat tulla kysymykseen, jos riippuvuusvaltiosta on pysyvän työttömyyden pääsyy.
A rival view suggests that it is less unemployment itself and the associated loss of employability which explains structural and long­term unem­ployment.
Kilpailevan näkemyksen mukaan rakenteellista japitkäaikaistyöttömyyttä eivät selitä niinkään työttömyys itse ja siihen liittyvä työllistettävyydenmenetys.
Instead, individual 'heterogeneity' in terms of skills, gender and other characteristics ­which existed already before entry into unem­ployment ­ as well as selection processes by
Sen sijaan Euroopan korkeaan työttömyyden tasoon ovat syynä yksilöiden taitoihin,sukupuoleen ja muihin ominaisuuksiin liittyvät
If the heterogeneity argument applies, in particu­lar for the low skilled, the main responsibility lies on education and training policies to upgrade the level of skills, to impart transferable as well as practical skills, to support non­formal learning and to promote a continuous adaptation to labour market needs in a framework of lifelong learning.
Jos eroavuusväite pitää paikkansa etenkin niitätyöntekijöitä tarkasteltaessa, joilla on heikkoammattitaito, koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvät politiikat kantavat päävastuuntaitotason parantamisesta, soveltamiskelpoisten
Legend: annual averages; EU­data: % of labour force; OECD data: % of civilian labour force, standardised unemployment rates.
Selitys: vuotuiset keskiarvot; EU, Japani, Yhdysvallat: prosenttia työvoimasta; OECD-tiedot: prosenttia siviilityövoimasta, standardoidut työttömyysprosentit.
Sources: OECD. Economic outlook, various issues; Eurostat Newcronos database: unemployment, theme 3, Series B (various issues); European Commission, 1999.
Lähteet:OECD: Economic outlook, eri numerot; EU, Japani, Yhdysvallat: Eurostatin NewCronos-tietokanta: työttömyys, teema 3, Bsarja (eri numerot); Euroopan komissio, 1999; Työllisyys Euroopassa 1999, Luxemburg, EUR-OP.
These skills are seen as facilitating the entry into working life as well as ensuring employability in the longer run.
b)Toisessa taitojen yhteensopimattomuudentyypissä on kysymys ylipätevyydestäeli työntekijän käytöstä hyödyntämättä täysin tämän pätevyystasoa.
studies reveal.
Ylipätevyysilmiötä on selitetty ainakin osittainuseilla teorioilla.
Overqualification seems to affect lower and intermediate skills, and in particular women, more than people with higher skills or men.
Empiirisiin mittauksiin, joissakäytetään objektiivisiin, subjektiivisiin tai epäsuoriin lähestymistapoihin perustuvia menetelmiä,liittyy kaikkiin omat hyvät ja huonot puolensa.(5)
A number of theories explain, at least partly, the phenomenon of overqualification.
Todellisuudessa molemmat pysyvän työttömyyden syyt – riippuvuus valtiosta sekätyöntekijöiden erot – ovat kuitenkin havaittavissa yhtä aikaa.
Empirical measurement by 'objective', 'subjective' or 'indi­rect' approaches equally have their pros and cons.
Kysymys vaatii lisätutkimusta sekä yhteen sovitettuja politiikkoja,jotka eivät keskity vain toiseen näistä puolista vaan jotka pyrkivät ottamaan huomioonmolemmat sekä kunkin maan poliittisen,taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen.
However, in reality both reasons for persist­ent unemployment ­ state dependence and heterogeneity ­ will coincide.
(5)Teoreettista perustaa ja mittaustapoja käsitellään yksityiskohtaisemmin tausta- ja yhteenvetoraporteissa.
This calls for research and coordinated policies which do not concentrate on one of these aspects but try to integrate both, also taking into account the political, economic and social contexts of particular countries.
___________________________________________________________________________________________ Yleistiivistelmä
Results of empirical studies based on these approaches make it difficult to gain a clear picture for different countries and periods.
Näihin lähestymistapoihin perustuvien empiiristen tutkimusten tuloksista on vaikea saada selkeääkuvaa eri maista ja kausista.
There are sub­stantial differences from country to country, between younger and older workers depending on their particular status (adequately employed, unemployed, at the beginning of their work career) and between men and women.
Eri maiden välillä,nuorten ja vanhempien työntekijöiden asemanvälillä (riittävästi työllistetty, työtön, työuranalussa) sekä miesten ja naisten välillä on huomattavia eroja.
Moreover, the attitudes of employers and workers, as well as institutional arrangements and regulations (e.g.
Lisäksi työnantajien ja työntekijöidenasenteet sekä institutionaaliset järjestelyt ja säännökset (esimerkiksi työttömyyskorvauksista) vaikuttavat huomattavasti ylipätevyysongelmaan.
(b) The second type of skill mismatch refers to overqualification, i.e. the deployment of a worker below his or her level of qualification.
ohjauksessa tulisi tarjota entistä parempaa tietoa senhetkisistä ja tulevista taitotarpeista jasiten lisätä tietoisuutta tietyn koulutusohjelman ja ammatillisen koulutuksen ohjelmanvalintaan – tai poliittiseen suosimiseen – liittyvistä pitkän aikavälin riskeistä ja mahdollisuuksista.
engineering skills, but also of economists, teach­ers, and in the healthcare sector.
Perustason tai alemman keskitason koulutus