natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is also reflected in the increased business focus on corporate social responsibility, efficiency in resource use and environmental management systems, and the greater focus on sustainable consumption patterns across Europe.
Merkitys näkyy myös siinä, että liiketoiminnassa kiinnitetään yhä enemmän huomiota yritysten yhteiskuntavastuuseen, tehokkaaseen resurssien käyttöön ja ympäristönhallintajärjestelmiin, sekä Euroopassa lisääntyvänä kiinnostuksena kestävän kulutuksen malleja kohtaan.
• strengthening work on sustainable production and eco-innovation, in cooperation with OECD;
• tehostamalla kestävää tuotantoa ja ekoinnovaatioita koskevia toimia yhdessä OECD:n kanssa,
• supporting neighbouring countries on SCP and waste information needs, especially the Mediterranean countries within the Horizon 2020 initiative and EEA collaborating West Balkan countries; and
• tukemalla naapurimaita kestävää kulutusta ja tuotantoa sekä jätteitä koskevien tietojen tarpeissa, erityisesti Välimeren maita Horizon 2020 ‑aloitteen puitteissa ja EYK:n Länsi‑Balkanin maiden kanssa tekemän yhteistyön puitteissa, ja
• producing and maintaining indicators on sustainable consumption and production, waste and resources via SEIS and the Environmental Data Centres of Eurostat;
• tuottamalla ja ylläpitämällä kestävää kulutusta ja tuotantoa sekä jätteitä ja resursseja mittaavia indikaattoreita yhteisen ympäristötietojärjestelmän (SEIS) ja Eurostatin tietokeskusten avulla,
• improving communication with policy-makers and consumers on how to limit environmental impacts of consumption, and develop options for more sustainable products and production.
• parantamalla poliittisten päättäjien ja kuluttajien välistä viestintää siitä, miten kulutuksen ympäristövaikutuksia voidaan vähentää ja miten voidaan kehittää vaihtoehtoja entistä kestävämpiä tuotteita ja kulutusta varten.
• supporting the implementation of the EU Action Plan on SCP, EU thematic strategies, national SCP policies, the global Marrakech process on SCP and the UNCSD review of SCP through
• tukemalla EU:n kestävän kulutuksen ja tuotannon toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa, EU:n teemakohtaisia strategioita, kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevaa kansallista politiikkaa, maailmanlaajuista Marrakechin prosessia sekä UNCSD:n suorittamaa kestävän kulutuksen
To inform policy-makers, practitioners and the public on how the growing intensity of space and land-based resource use is leading to conflicts and potential irreversible changes via an analytical platform for spatial analysis, targeted land use modelling, integration of socio-economic statistics and high resolution land information and planning services to examine the processes of urbanisation and land use.
Tiedottaa poliittisille päättäjille, toimijoille ja yleisölle, miten alueiden ja maankäyttöresurssien entistä tehokkaampi käyttö johtaa konflikteihin ja mahdollisesti palautumattomiin muutoksiin, ja kehittää tätä varten tila‑analyyseja, kohdennettua maankäyttömallinnusta, sosiaalis‑taloudellisten tilastojen yhdistämistä sekä tarkkoja maankäyttötietoja ja suunnittelupalveluja koskeva analyyttinen perusta, jonka avulla voidaan tutkia kaupungistumisen ja maankäytön prosesseja.
• working with ESPON2013 to define and test a new set of territorial indicators to support spatial planning and understanding of different development perspectives;
Analyysi jonka avulla voidaan ymmärtää erilaisia suunnitteluvaihtoehtoja, ja testaamalla tätä sarjaa,
• providing assessments of European territorial developments using advanced spatial analytical techniques, past trends, now casting, forward looking assessments, policy effectiveness analysis including the economics of different paths, in partnership especially with DG Regio, JRC and Eurostat;
• tuottamalla yhteistyössä erityisesti aluepolitiikan pääosaston, YTK:n ja Eurostatin kanssa arvioita Euroopan aluekehityksestä kehittyneiden tilankäytön analyysitekniikoiden, tähänastisten kehityssuuntauksien, nykytilannetta koskevien arvioiden, tulevaisuusarvioiden ja politiikan tehokkuusarvioiden avulla ja ottamalla tässä yhteydessä huomioon erilaisten toimintavaihtoehtojen taloudellisuuden,
The new EU Lisbon Treaty underlines the fact that a policy tool for coordination, coherence and synergies of sectoral policies is indispensable for the sustainable spatial development and multi-level governance system of the European continent.
EU:n uudessa Lissabonin sopimuksessa korostetaan, että sektorikohtaisten politiikkojen yhteensovittamisen, yhtenäisyyden ja synergian mahdollistava poliittinen työkalu on välttämätön kestävän aluesuunnittelun ja monitasoisen hallintajärjestelmän aikaansaamiseksi Euroopan mantereelle.
The first Action Programme for the implementation of the EU Territorial Agenda seeks in particular to develop a robust platform of knowledge and assessments of the state, perspectives, trends and policy impacts over the diverse European territories.
EU:n alueellisen agendan täytäntöönpanoa koskevassa ensimmäisessä toimintaohjelmassa pyritään erityisesti kehittämään vankka tietopohja ja arviointeja tilasta, näkymistä, kehityssuuntauksista ja poliittisista vaikutuksista eri puolilla Eurooppaa.
• working with Eurostat, the UN and national statistical offices to ensure that EEA-led land, water and ecosystem accounts will become a global standard within the UN-Environmental Accounting framework;
• tekemällä yhteistyötä Eurostatin, YK:n ja jäsenvaltioiden tilastokeskusten kanssa sen varmistamiseksi, että EYK:n johtamat maan‑ ja vedenkäytön ja ekosysteemien tilinpitojärjestelmät muodostuvat YK:n ympäristötilinpidon maailmanlaajuisiksi standardeiksi,
• fully exploiting the completed 2006 Corine land cover inventory and related data bases, in particular the high-resolution soil sealing information;
• hyödyntämällä valmistunutta 2006 Corine Land Cover ‑maankäyttöluokitustietokantaa ja muita vastaavia tietokantoja erityisesti tarkkojen maaperän peittymistietojen osalta,
Over the past decade the Agency has analysed conflicts over the use of space and land-based resources in Europe and observed that they will be exacerbated by urbanisation, transport growth, shifts in agricultural priorities, new forms of tourism, evolving societal aspirations around mobility and housing, demography and the continuous changes to the territorial landscape from climate change putting at risk ecological and social resilience.
Keskus on tutkinut viime vuosikymmenen aikana tilankäytöstä ja maankäytön resursseista syntyneitä konflikteja Euroopassa ja todennut, että niiden kärjistäjinä toimivat kaupungistuminen, liikenteen kasvu, muutokset maatalouden painopisteissä, uudenlaiset matkailun muodot, yhteiskunnallisten tavoitteiden muuttuminen liikkuvuuden ja asumisen saralla, väestökehitys sekä alueiden maisemien jatkuvat muutokset, jotka johtuvat ekologisen ja sosiaalisen sietokyvyn vaarantavasta ilmastonmuutoksesta.
• supporting the development of the GMES Land services and Global Observing Systems; and
• tukemalla ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (GMES) maankäyttöjärjestelmän ja maailmanlaajuisen havainnointijärjestelmän kehitystä, ja
• undertaking selected regional and thematic assessments (e.g. on urban, mountain and rural areas, tourism, transport and noise mapping, impacts of soil erosion, land pricing and taxes) and provide inputs to SOER 2010 and Eureca 2012.
• tekemällä valikoituja alue‑ ja teemakohtaisia arvioita (esimerkiksi kaupunki‑, vuoristo‑ ja maaseutualueilta, matkailusta, liikenteestä ja melukartoituksesta, maaperän eroosion vaikutuksista, maan hinnoittelusta ja verotuksesta) ja tuottamalla syötteitä Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä vuonna 2010 tehtävään arvioon sekä vuoden 2012 eurooppalaiseen ekosysteemiarvioon (Eureca).
• integrating all relevant geo-spatial datasets and information at the European level via SEIS, Inspire and the Land Use Data Centre, including an operational data base on noise maps and data as part of ReportNet implementation for Environmental Noise Directive;
• määrittelemällä ESPON2013‑ohjelman yhteydessä uudenlainen alueellisten indikaattoreiden sarja, jolla tuetaan aluesuunnittelua ja
2.8 Agriculture and forestry
2.8 Maa‑ ja metsätalous
To provide integrated analyses of land use trends in agriculture and forestry through assessments of their current and future impact on water, soils, air quality, biodiversity and landscapes.
Tarjota yhdennettyjä selvityksiä maankäytön kehityssuunnista maa‑ ja metsätaloudessa tekemällä arviointeja niiden nykyisistä ja tulevista vaikutuksista vesiin, maaperään, ilmanlaatuun, biologiseen monimuotoisuuteen ja maisemaan.
This will help to assess the impact of new societal demands, demographic and technological trends on the natural environment and form a basis for policy evaluation and feedback into related sectoral and environmental policies.
Näin voidaan arvioida uusien yhteiskunnallisten vaatimusten, väestökehityksen ja tekniikan suuntausten vaikutuksia luonnonympäristöön ja luoda perusta alakohtaisen politiikan ja ympäristöpolitiikan arvioinneille ja niitä koskevalle palautteelle.
• integrating economic and biophysical models and data to assess the driving forces behind the environmental impacts of socio-economic trends to inform sector policy debates, in agriculture, bioenergy and rural development policies;
• yhdentämällä taloudelliset ja biofyysiset mallit ja tiedot, jotta sosiaalis‑taloudellisten kehityssuuntausten taustalla vaikuttavia voimia voidaan arvioida ja antaa tietoja alakohtaiseen poliittiseen keskusteluun maatalouden, bioenergian ja maaseudun kehittämisen politiikan aloilla,
• extending sector-related indicators ets, spatial analyses and databases on farm practices and new land use trends, e.g. the combined impact of food, feed and biomass production on water resources, fertiliser and pesticide use, tillage methods, livestock housing, in cooperation with Commission Services and UNEP;
• laajentamalla yhteistyössä komission yksiköiden ja YK:n ympäristöohjelman kanssa alakohtaisia indikaattorisarjoja, tilankäyttöanalyyseja ja tietokantoja, jotka koskevat viljelykäytäntöjä ja uusia maankäyttösuuntauksia, kuten elintarvikkeiden, rehun ja biomassan tuotannon yhdistettyjä vaikutuksia vesivaroihin, lannoitteiden ja torjunta‑aineiden käyttöä, maanmuokkausmenetelmiä ja eläinsuojia,
The use of agricultural and forestry land in Europe for producing primary material (food, feed, biomass for energy and material purposes) will become more intensive in the coming decades.
Maa‑ ja metsätalousmaan käyttö perustuotannon materiaalien (ruoan, rehun, energiabiomassan ja raaka‑aineiden) tuotantoon tehostuu entisestään tulevina vuosikymmeninä.
This derives from new demands, advances in technology (e.g. enzymatic digestion of cellulosic material, engineering of food properties, crop breeding including genetically modified organisms etc.) and changes in farming practices.
Tämä johtuu uusista vaatimuksista, tekniikan kehittymisestä (esimerkkinä selluloosa‑aineksen hajottaminen entsyymien avulla, elintarvikkeiden ominaisuuksien kehittäminen tekniikan avulla, viljelykasvien jalostaminen sekä muuntogeeniset organismit) ja maatalouskäytäntöjen muuttumisesta.
Forestry and agriculture increasingly deliver into shared end uses for buildings, energy and biomaterials, which lead to higher demands on the available land area.
Metsä‑ ja maataloudessa siirrytään yhä enenevässä määrin rakennusten, energian ja biomateriaalien jaettuun loppukäyttöön, mikä lisää käytettävissä olevien maa‑alueiden kysyntää.
The expected impacts of climate change and land conversion for the urban and service sectors will increase resulting pressures on water and soil resources as well as affect biodiversity, landscapes and air quality.
Ilmastonmuutoksen ja sen, että maata otetaan kaupunkien ja palvelusektorien käyttöön, odotetaan lisäävän vesi‑ ja maaresursseihin kohdistuvia paineita ja vaikuttavan biologiseen monimuotoisuuteen, maisemaan ja ilmanlaatuun.
The EEA has worked on agri -environment indicators, developed the concept of high nature value farmland and investigated policy integration, e.g. with regard to bioenergy production.
EYK on työstänyt maatalousympäristön indikaattoreita, kehittänyt luonnoltaan arvokkaan maatalousmaan käsitteen ja selvittänyt toimintalinjojen yhdentämistä muun muassa bioenergian tuotannon osalta.
• undertaking assessments of critical issues such as the carbon balance associated with land use change, both within Europe and globally, examine the environmental impacts of alien species and genetically modified crops especially for bioenergy and fibre;
• tuottamalla arvioita kriittisistä kysymyksistä, kuten maankäytön muutokseen liittyvästä hiilitaseesta sekä Euroopassa että muualla maailmassa, ja tutkimalla vieraslajien ja muuntogeenisten viljelykasvien ympäristövaikutuksia erityisesti bioenergian ja kuitujen osalta,
• supporting efforts to develop environmental and ecosystem accounts to inform analyses of adaptation to and mitigation of climate change and provide these as inputs to the EEA's assessments including Eureca 2012 and SOER 2010.
• tukemalla pyrkimyksiä kehittää ympäristö‑ ja ekosysteemitilinpitoa tietopohjaksi ilmastonmuutokseen sopeutumista ja ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämistä koskeville selvityksille ja näiden tietojen liittämiseksi EYK:n arviointeihin, kuten arvioon Euroopan ekosysteemipalveluista vuonna 2012 (Eureca) ja arvioon Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä vuonna 2010.
To provide integrated assessments, analyses of how changes in policy and operations within the energy sector contribute to mitigating climate change, affect human health and the environment, the costs and benefits, progress towards meeting policy targets and the environmental effectiveness, supported by up-to-date data, models and indicators.
Tarjota ajantasaisten tietojen, mallien ja indikaattoreiden avulla yhdennettyjä arvioita ja selvityksiä siitä, miten energia‑alan politiikan ja toiminnan muutokset vaikuttavat ilmastonmuutoksen hillintään, ihmisten terveyteen ja ympäristöön, kustannuksiin ja hyötyihin, politiikan tavoitteiden saavuttamisen ja ympäristötehokkuuteen.
• developing and maintaining energy and environment indicators and best-practice based on national data and information submitted to the EEA, IEA , UNEP, Eurostat and other Commission services;
• kehittämällä ja ylläpitämällä energia‑ ja ympäristöalan indikaattoreita ja parhaita käytäntöjä EYK:lle, Kansainväliselle energiajärjestölle IEA:lle, YK:n ympäristöohjelmalle, Eurostatille ja muille komission yksiköille toimitettavien jäsenvaltioiden tilastotietojen ja muiden tietojen avulla,
• assessing the environmental constraints and benefits of renewable energy technologies, deployment of new energy technologies and sources, including biofuels and use of peatlands, carbon capture and storage, in cooperation with the European Commission, UNEP, and the research and business communities;
• arvioimalla yhteistyössä Euroopan komission, YK:n ympäristöohjelman, tutkimusyhteisön ja elinkeinoelämän kanssa uusiutuvan energiateknologian ympäristörajoitteita ja ympäristöhyötyjä ja ottamalla käyttöön uusia energiatekniikoita ja energianlähteitä, myös biopolttoaineita ja suomaita, hiilen talteenottoa ja varastointia,
• providing regular updates on energy and environment indicators, including energy subsidies, and inputs to the EEA integrated assessments; and
• tuottamalla säännöllisiä päivityksiä energia‑ ja ympäristöalan indikaattoreihin, mukaan lukien energiatuet, sekä syötteitä EYK:n yhdennettyihin arviointeihin, ja
Energy policy will continue to play a central role in combating climate change while at the same time ensuring a secure supply of energy in Europe.
Energiapolitiikka on vastakin keskeisessä asemassa torjuttaessa ilmastonmuutosta ja varmistettaessa energian toimitusvarmuus Euroopassa.
Energy production and consumption, including renewable energy such as bioenergy, have substantial impacts on human health and the environment, through emissions of air pollutants, waste generation, soil damage, oil spills etc.
Energian — myös uusiutuvan energian, kuten bioenergian — tuotanto ja kulutus vaikuttavat huomattavasti ihmisten terveyteen ja ympäristöön muun muassa ilmakehän päästöjen, jätteiden tuotannon, maaperän vaurioitumisen ja öljypäästöjen muodossa.
The European Commission is developing further the legislative package on energy and climate change policies agreed in December 2008 including actions towards the achievement of the targets by 2020, for renewable energy, road transport fuel and energy efficiency, the establishment of a framework for carbon capture and storage and development of demonstration plants.
Euroopan komissio kehittää parhaillaan joulukuussa 2008 sovittua energia‑alan ja ilmastonmuutoksen politiikan pakettia, jonka toimenpiteet auttavat muun muassa saavuttamaan vuoteen 2020 mennessä uusiutuvan energian, tieliikenteen polttoaineiden ja energiatehokkuuden tavoitteet, luomaan edellytykset hiilen talteenotto‑ ja varastointitoiminnalle ja kehittämään esittelylaitoksia.
Further efforts are also being made in energy efficiency, reducing energy demand, advancing the establishment of a true internal energy market, stimulating energy research and technology development and enhancing international cooperation on energy issues.
Lisäksi panostetaan lisää energiatehokkuuteen, energian kysynnän vähentämiseen, aitojen energian sisämarkkinoiden perustamiseen, energiatutkimukseen ja teknologian kehittämiseen kannustamiseen sekä kansainvälisen energiayhteistyön laajentamiseen.
European efforts in this area are tightly coupled to those in the rest of the world.
Euroopan työ on tiiviisti sidoksissa muiden maanosien tämän alan toimintaan.
• assessing the pressures from energy production and consumption on the environment including energy efficiency and demand-side policies, choice of fuels, climate change mitigation/energy security pathway and the costs, benefits and tradeoffs concerning environmental aspects, such as water and biodiversity, of these pathways.
• arvioimalla energian tuotannosta ja kulutuksesta ympäristöön kohdistuvia paineita, mukaan lukien energiatehokkuus ja kysyntään liittyvä politiikka, polttoaineiden valinta, ilmastonmuutoksen hillitseminen/energiaturvallisuuden vaihtoehdot ja kustannukset, hyödyt ja kompromissit suhteessa niihin liittyviin ympäristökysymyksiin, esimerkiksi vesivaroihin ja biologiseen monimuotoisuuteen.
To assess the impacts of transport on human health and the environment with the help of transport and environment indicators, models and scenarios.
Arvioida liikenteen vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön liikenne‑ ja ympäristösektorin indikaattorien, mallien ja skenaarioiden avulla.
This will include, inter alia, tracking progress towards environmentally related policy targets for transport and seeking to demonstrate possible new solutions for access and sustainable mobility.
Tähän kuuluvat muun muassa edistymisen seuranta ympäristöön liittyvien poliittisten liikennealan tavoitteiden saavuttamisessa ja mahdollisten saavutettavuuden ja kestävän liikkumisen uusien ratkaisujen esittely.
• maintaining, developing and streamlining transport and environment indicators and working with Eurostat, ITF/OECD and the European Commission to supplement the EEA's data collection via Eionet partners in particular in the areas of transport noise assessments, land use and patterns of goods transport;
• ylläpitämällä, kehittämällä ja tehostamalla liikenne‑ ja ympäristöindikaattoreita ja tekemällä yhteistyötä Eurostatin, kansainvälisen kuljetustyöväen liiton ITF:n ja OECD:n sekä Euroopan komission kanssa EYK:n Eionet‑kumppaneihin perustuvan tiedonkeruun täydentämiseksi erityisesti liikennemeluarviointien, maankäytön ja tavarakuljetusten mallien aloilla,
Transport is an integral part of most of the activities that together form the basis of a nation's Gross Domestic Product.
Liikenne on erottamaton osa useimpia kansakunnan bruttokansantuotteeseen kuuluvia toimintoja.
Transport volumes grow more or less in parallel with the economy and thus influence a number of environmental issues, with climate change, habitat loss, noise and air pollution the most prominent.
Liikennemäärät kasvavat varsin samansuuntaisesti talouteen nähden ja vaikuttavat siten moniin ympäristökysymyksiin, joista merkittävimpiä ovat ilmastonmuutos, kasvuympäristöjen katoaminen, melu ja ilman saastuminen.
Even if the growth in emissions of greenhouse gases from the transport sector has slowed recently, projections for the future foresee a notable growth if no additional mitigating measures are implemented.
Vaikka liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen kasvu on viime aikoina vähän hidastunut, tulevaisuusennusteissa varaudutaan huomattavaan kasvuun, jollei muita hillitsemistoimia toteuteta.
The EU is therefore considering a range of policies and measures such as inclusion of aviation in
• tuottamalla indikaattoripohjaisia arvioita siitä, miten liikennealalla on edistytty ympäristöseikkojen sisällyttämisessä alan politiikkaan, ja käyttämällä näitä arvioita syötteinä EYK:n säännöllisissä yhdennetyissä ja monialaisissa arvioinneissa,
• producing indicator-based assessments of the transport sector's progress in integrating environmental considerations into its policies as input to EEA's regular integrated and cross-cutting assessments; the EU emission trading system; reducing CO2
• analysoimalla liikenteen osuutta ilmanlaatuun ja meluun Euroopan suurkaupungeissa,
• analysing traffic's contribution to air quality and noise in Europe's cities; emissions from cars; and infrastructure charging schemes.
EU harkitsee tämän perusteella useita eri poliittisia toimia, esimerkiksi ilmailun sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmään, autojen hiilidioksidipäästöjen leikkaamista ja infrastruktuurien hinnoittelujärjestelmiä.
• building geographically specific transport emission inventories;
• muodostamalla maantieteellisesti eriytettyjä liikennepäästöjen kartoituksia,
• informing the process of improving the environmental performance of international aviation and maritime transport, and their inclusion into a post Kyoto regime on climate change mitigation, through the provision of relevant information focusing mainly on emission of air pollutants and of greenhouse gases; and
• tuottamalla tietoa prosessiin, jossa kansainvälisen lento‑ ja meriliikenteen ympäristönsuojelun tasoa parannetaan ja sisällytetään nämä alat Kioton sopimuksen jälkeiseen ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevaan järjestelmään, ja jossa tarjotaan merkityksellistä tietoa pääasiassa ilmansaasteista ja kasvihuonekaasupäästöistä, ja
To a large degree transport policy development is guided by the aim of creating a more 'sustainable transport system', with access and mobility at its heart.
Liikennepolitiikan kehitystä ohjataan suurelta osin kohti ”kestävän kehityksen mukaista liikennejärjestelmää”, jonka keskiössä ovat saavutettavuus ja liikkuvuus.
But as yet these terms are not operational and do not facilitate environmental improvements.
Koska nämä käsitteet eivät vielä ole käytössä, ne eivät helpota tilannetta ympäristön kannalta.
In response to the increasingly ambitious greenhouse gas emission targets there is a need to develop sector specific targets.
Vastaukseksi entistä tiukempiin kasvihuonekaasupäästöjen tavoitteisiin on kehitettävä sektorikohtaisia erityistavoitteita.
To ensure any ancillary benefits these targets should also cover all the main aspects (air emissions, noise, habitat loss, etc) of a 'sustainable transport system' and its use.
Mahdollisten lisähyötyjen saamiseksi näihin tavoitteisiin olisi niin ikään sisällytettävä kaikki ”kestävän liikennejärjestelmän” ja sen käytön keskeiset osa‑alueet (ilman saastuminen, melu, luontotyyppien häviäminen ym.).