natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Luxembourg MSF Youth Solidarity project operates on asimilar basis in direct collaboration with youth magistratesand competent lawenforcement actors.
Toimenpiteissä annetaan vaihtoehtoja kriminaali- jarangaistusstrategioille, ja tavoitteena on ehkäistä tai estäänuoria sortumasta rikoksiin peruuttamattomin seurauksin.Yhdistyneen kuningaskunnan YOT-ryhmissä (Youth Offending Team) on huumetyöntekijöitä, jotka arvioivatnuorten rikoksentekijöiden huumeidenkäytön ja toteuttavattarvittaessa toimenpiteitä estääkseen käytön lisääntymisen.Luxemburgin MSF:n Solidarité-jeunes-hankkeessa tehdäänvastaavaa suoraa yhteistyötä nuorisotuomioistuinten jatoimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten kanssa.
The FRED project in Germany aims at early interventions with first notified drug users (185).
(185) Suomen lainvalvontahankkeissa noudatetaan samoja periaatteita.
programmes to cover a wide spectrum of vulnerable youngpeople thought to be a risk of misusing drugs (130 projectsand initiatives in the 26 HAZs).
Hoitopalveluja tarvitsevat nuoret sellaisiin tiloihin ja toimintoihin, että he säästyväthuumausaineiden käytön vaaroilta.
Connexions is a United Kingdom support and advice service for young peopleaged 13–19 that incorporates the identification of youngpeople at risk and makes referrals to specialist drugservices.
Niiden tavoitteena on puuttuaterveyden epätasa-arvoon terveyden- ja sosiaalihuollonuudenaikaistamisohjelmissa, jotka kattavat laajasti heikossaasemassa olevia ja mahdollisesti riskiryhmään kuuluvianuoria (130 hanketta ja aloitetta 26 HAZ-alueella).Connexions on Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva13–19-vuotiaiden nuorten tuki- ja neuvontapalvelu, jossayksilöidään riskiryhmään kuuluvat nuoret ja ohjataan heitähuumehoitopalveluihin.
Twenty-seven partnerships were operational in2002, with another 20 expected to be introduced by 2003.
Vuonna 2002 oli olemassa27kumppanuutta, ja vuoteen 2003 mennessä on tarkoitusperustaa vielä 20 kumppanuutta.
In the United Kingdom, all drug action teams (DATs)conducted a young people’s needs assessment in 2001andare required, through young people substance misuseplans (YPSMPs), to plan services for young people fromuniversal prevention services through to substance misusetreatment services, which are based on local need.
Itävallassa liikkuvat keskukset, joiden kohderyhmänä ovatkaduilla olevat nuoret, toimivat tiiviissä yhteistyössä muidenavustusjärjestöjen kanssa ja auttavat huumeita käyttäviänuoria ja nuoria aikuisia varhaisessa vaiheessa. Keskusten
In Austria, mobile centres targeting young people in thestreets are working in close cooperation with other relevanthelp organisations to provide assistance to drug-usingadolescents and young adults at an early stage.
Huumehoitopalvelujen tarve on merkittävä indikaattorihuumeriippuvuudesta ja suuresta hädästä. Vuonna 2001alle 19-vuotiaiden nuorten osuus erikoistuneenhuumehoidon tarpeesta EU:ssa oli alle 10 prosenttia.Ylipuolet hoitoa saaneista nuorista käytti päähuumeenaankannabista.
It isanticipated that the geographical coverage of these centres will increase in future (183
kattavuutta on tarkoitus laajentaa tulevaisuudessa. (183
Demand for drug treatment is a significant indicator of drugdependency and severe need. In 2001 in the EU, youngpeople up to the age of 19 accounted for just under 10 %of the total reported specialist drugtreatment demand.Over half of these young people were receiving treatmentfor cannabis as their main drug of use.
Suomessa Walkers-nuorisokahvilat (184) toteuttavattoimenpiteitä varhaisessa vaiheessa, ja niitä on nykyisin 24.Koulutetuilla aikuisilla vapaaehtoistyöntekijöillä, joitanuorisotyöntekijät tukevat, on tärkeä tehtävä.Nuorisokahviloista on yritetty kehittää turvallisiakohtaamispaikkoja.
However, there are nationalvariations; for example, Ireland treats a larger proportionof young people than any other country in the EU.Treatment for under-18s is complicated by issues ofparental consent and concerns about prescribingsubstitution drugs in the absence of adequate research intothe effects of such drugs in this age group.
Vastaavasti Irlannissa on yksialueellinen terveysneuvontakahvila, jonka tavoitteena ontarjota nuorille sekä ehkäisevää huumetyötä että suoriaterveyspalveluja.
An effort has beenmade to develop the youth cafés into safe meeting places.Similarly, in one regional health board area in Ireland ahealth advice café, which aims to provide a combinedprevention and direct access health service for youngpeople, is in place.
Norjassa useimmissa suurissa kunnissa tehdään kenttätyötä.Sen tavoitteena ovat erilaiset vanhemmille lapsille januorille suunnatut ehkäisevät toimenpiteet sekä neuvonta jaohjaus tuki- ja hoitopalveluihin.
Their objectives include various preventativeinterventions aimed at older children and young people aswell as counselling and referral to the support andtreatment services.
Joissakin maissa on kehitetty erikoistuneita hoitopalveluita.Esimerkiksi Alankomaissa on pienimuotoinen klinikka13–18-vuotiaille.
For example, in the Netherlands, there is a smallscale clinic targeting 13- to 18-year-olds.
Suomessa korostetaan jatkuvaa jaintensiivistä psykososiaalista hoitoa ja tarvittavaalaitoshoitoa.
In Finland, specialemphasis is on a sustained and intensive psychosocialtreatment continuum, with necessary institutional treatment.Based on 1999 information, there were six treatment units foryoung substance abusers, with a total of 40 beds.
Vuoden 1999 tietojen mukaan nuorillehuumeidenkäyttäjille oli kuusi hoitoyksikköä, joissa oliyhteensä 40 vuodepaikkaa.
In addition,reform schools had three units specialising in drug treatment,with a total of 23 beds.
Lisäksi koulukodeissa oli kolmehuumehoitoon erikoistunutta yksikköä, joissa oli yhteensä23vuodepaikkaa.
In Luxembourg, there is one specialistcentre, 43 % of whose clients are under the age of 16 years.In Greece, early interventions are aimed at adolescent drugusers and their families (family therapy), as well as atadolescents who have problems with the law.
Luxemburgissa on yksi erikoistunuthoitokeskus, jonka asiakkaista 43 prosenttia on alle 16-vuotiaita. Kreikassa varhaisessa vaiheessa toteutettavattoimenpiteet suunnataan nuoriin huumeidenkäyttäjiin jaheidän perheisiinsä (perheterapia) sekä nuoriin, joilla onongelmia virkavallan kanssa.
Some Member States provide targeted support, trainingand outreach programmes for at-risk young people such asyoung offenders.
Joissakin jäsenvaltioissa on kohdennettuja tuki-, koulutus- jakenttätyöohjelmia riskiryhmään kuuluville nuorille, kutennuorille rikoksentekijöille.
A major impact of some of theseinitiatives has been to reduce the number of young peoplereceiving criminal sentences.
Joissakin aloitteissa on onnistuttuvähentämään rikostuomion saaneiden nuorten määrää.
In Sweden, young people aged between 12 and 21 whohave serious psychosocial problems, often in associationwith elements of criminal behaviour and psychoactivesubstance use, can be placed in institutional care withouttheir consent.
Ruotsissa 12–21-vuotiaat nuoret, joilla on vakaviapsykososiaalisia ongelmia, joihin liittyy usein myös rikollistakäyttäytymistä ja psykoaktiivisten aineiden käyttöä, voidaansijoittaa laitoshoitoon ilman nuorten suostumusta.Hoitomenetelmiä ovat ympäristöterapia, funktionaalinen
)See Auftrieb in http://eddra.emcdda.eu.int:8008/eddra/plsql/showQuest?Prog_ID=2086). ) See http://www.asemanlapset.fi/walkers-nuorisokahvilat/walkers-kahvilat_suomessa/.)See EDDRA http://eddra.emcdda.eu.int:8008/eddra/plsql/showQuest?Prog_ID=2091).
Auftrieb osoitteessa http://eddra.emcdda.eu.int:8008/eddra/plsql/showQuest?Prog_ID=2086. )
Chapter 3: Selected issues treatment (186
Luku 3: Erityiskysymyksiä
limitations in the presented information on drug use andpatterns of use among socially excluded groups have to beconsidered, because of the lack of information sources andcomparable data across Europe.
186) Lisätietoja suljettuun nuorten laitoshoitoon. (hoitotoimenpiteistä on sivulla 49.
Social exclusion and reintegration
Syrjäytyminen ja yhteiskuntaansopeuttaminen
Definitions and concepts
Määritelmät ja käsitteet
The association between being prisoner and using drugshas been shown to be quite strong (see also p. 34).
Vankeuden ja huumeidenkäytön välinen yhteys onpaljastunut hyvin tiiviiksi (ks. myös s. 34).
A largeproportion of prisoners are drug users before beingimprisoned, and the reason for their incarceration is oftenassociated with drug use.
Suuri osavangeista on käyttänyt huumeita jo ennen vankilaanjoutumista, ja vangitsemisen syy liittyy useinhuumeidenkäyttöön.
However, some people follow theopposite course, becoming drug users only after beingincarcerated for committing crimes.
Joillakin henkilöillä tilanne kehittyypäinvastaisesti, ja he ryhtyvät käyttämään huumeita vastajouduttuaan vankilaan muista rikoksista.
Studies suggest thatbetween 3 % and 26 % of drug users in European prisonsstart taking drugs in prison and between 0.4 % and 21 %of incarcerated IDUs first inject while in prison. Drug usewithin prison is very common: up to 54 % of inmates reportusing drugs while incarcerated, and up to 34 % reportinjecting in prison (Stoever, 2001; EMCDDA, 2002a).
Tutkimustenmukaan 3–26 prosenttia Euroopan vankiloissa istuvistahuumeidenkäyttäjistä alkaa käyttää huumeita vankilassa, ja0,4–21 prosenttia vangituista injektiokäyttäjistä on alkanutkäyttää huumeita suonensisäisesti vankilassa.Huumeidenkäyttö on hyvin yleistä vankiloissa: jopa54prosenttia vangeista on ilmoittanut käyttäneensähuumeita vankilassa, ja jopa 34 prosenttia ilmoittaakäyttäneensä huumeita suonensisäisesti vankilassa(Stoever,2001; EMCDDA, 2002a).
According to the last survey on ‘social precarity andintegration’ (187), the proportion of the European populationat risk of poverty and social exclusion in Europe varies from9 % to 22 % (European Council, 2001).
”Mustien ja etnisten vähemmistöjen” ja huumeidenkäytönvälinen suhde on epäselvempi, koska tietoja on niukastisaatavilla.
People areconsidered to be socially excluded if they ‘are preventedfrom participating fully in economic, social and civil lifeand/or when their access to income and other resources(personal, family and cultural) is so inadequate as toexclude them from enjoying a standard of living that isregarded as acceptable by the society in which they live’(Gallie and Paugam, 2002).
Mikään tieteellinen näyttö ei viittaa siihen, ettähuumeidenkäyttö olisi yleisempää maahanmuuttajien kuinvaltaväestön keskuudessa.
The reasons forthis could be a combination of socially disadvantageousfactors, such as poor command of the local language,
Joissakin tiettyjen etnistenvähemmistöjen parissa tehdyissä tutkimuksissa on kuitenkin
Figure 22: Relationship between social exclusion and drug use
Kaavio 22: Syrjäytymisen ja huumeidenkäytön välinen yhteys
Drug use could be viewed as either a consequence or acause of social exclusion (Carpentier, 2002): drug use cancause a deterioration of living conditions, but, on the otherhand, processes of social marginalisation can be a reasonfor starting drug use.
Syrjäytyminen voidaan näin ollen määritellä taloudellistenresurssien puutteen, yhteiskunnasta eristymisen sekäsosiaali- ja kansalaisoikeuksien rajallisuuden yhdistelmäksi.Käsite on kaikissa yhteiskunnissa suhteellinen (CEIES, 1999)ja kuvaa yhteiskunnallisten ja taloudellisten tekijöidenkasautumista vuosien mittaan.
Nevertheless, the relation between drugabuse and social exclusion is not necessarily a causal one,because social exclusion ‘does not apply to all drugconsumers’ (Tomas, 2001).
Syrjäytymistä voivat edistääongelmat, jotka liittyvät työntekoon, opetukseen jaelintasoon, terveyteen, kansallisuuteen, huumeidenkäyttöön,sukupuolten väliseen eriarvoisuuteen ja väkivaltaan(Eurooppa-neuvosto, 2001; kansalliset raportit, 2002).
Low education
Työttömyys
Diseases/disability
Sairastuminen/ vammautuminen
Social exclusion
Syrjäytyminen
Violence/ criminality
Väkivalta/ rikollisuus
Drug use/abuse to care
Huumeidenkäytön jasyrjäytymisen välinen yhteys ei kuitenkaan ole syy-yhteys,koska kaikki huumeidenkäyttäjät eivät ole syrjäytyneitä(Tomas, 2001).
Eurobarometer survey 56.1 (http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/soc-incl/eurobarometer_en.pdf).)According to the EMCDDA (2002b), immigrants are defined as ‘black and minority ethnic groups’ and include immigrant populations from diverse
Eurobarometrin tutkimus 56.1: http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/soc-incl/eurobarometer_en.pdf.)EMCDDA (2002b) määrittelee maahanmuuttajiksi ”mustat ja etniset vähemmistöt”, joihin sisältyvät EU-maissa asuvat erilaista syntyperää olevat
(186 (187 (188 communities living in EU countries.
(186 (187 (188 maahanmuuttajat.
Annual report 2003: the state of the drugs problem in the European Union and Norway unemployment and housing problems, poor livingconditions and lack of economic resources (Nationalreports, 2002).
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa käyttänyt huumeita ainakin kerran verrattuna 29–39 %:iin
As regards patterns of drug use, differences are foundamong ethnic groups.
19 1 sellaisista lapsista, joiden vanhemmat eivät käytä huumeita). (
Use of qat is reported only by Somalipopulations and black Africans while heroin is smoked byimmigrants from Surinam and from Bangladesh.
Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että lapset, jotka ovatkärsineet seksuaalisesta hyväksikäytöstä tai väkivallastaperheen sisällä, alkavat muita todennäköisemmin käyttäähuumeita aikuisiässä (Liebschutz et al., 2002).
And druguse among Gypsies in Spain appears to start at a youngerage (by two to three years) than in the native population(Eland and Rigter, 2001; Reinking et al., 2001; Fundación Secretariado General Gitano, 2002).
Portugalissaperheen sisäisen hyväksikäytön ja väkivallan nuorten uhrienilmoitetaan alkavan seitsemän kertaa todennäköisemminkäyttää heroiinia kuin valtaväestöön kuuluvien nuorten(Lourenço ja Carvalho, 2002).
‘young runaways’ (192) appear to be more likely to misusedrugs.
kuningaskunnassa ”kotoaan karanneet nuoret” (192) näyttävätalkavan muita todennäköisemmin käyttää huumeita.
Rates of lifetime drug use are two to eight timeshigher than in young people who have never run away.Thedrugs most used are crack, heroin and solvents.Problems at school are another risk factor for taking drugs:a high prevalence of drug use is reported in children notattending school (Amossé et al., 2001), among thoseattending reform schools (40 % of reform school students in Finland were reported to have had an addiction problem atsometime, in 16 % of whom this was related to drugs)(Lehto-Salo et al., 2002) and in those with poor educationalgrades (13.5 % in Norway) (Vestel et al., 1997).
Heistähuumeita on käyttänyt ainakin kerran 2–8kertaa useampikuin nuorista, jotka eivät ole koskaan karanneet kotoaan.Heidän yleisimpiä huumeitaan ovat crack, heroiini jaliuottimet. Kouluongelmat ovat toinen riskitekijä, joka lisäähuumeidenkäyttöä: huumeidenkäytön levinneisyys on korkeasellaisten lasten keskuudessa, jotka eivät käy koulua (Amosséet al., 2001), jotka käyvät koulukotia (Suomessa 40 %:llakoulukotinuorista ilmoitettiin olleen väärinkäyttöongelmajonkin aikaa, määrästä 16%liittyi huumeisiin) (Lehto-Saloetal., 2002) ja joidenkoulumenestys on heikkoa(Norjassa13,5%) (Vesteletal.,1997).
Among sex workers, drug use is often a motive forprostitution, but could also be a consequence (as is the casefor other factors associated with drug use).
Seksityöntekijöiden keskuudessa huumeidenkäyttö on useinmotiivi prostituutiolle, mutta se voi myös olla prostituutionseuraus (kuten muidenkin huumeidenkäyttöön liittyvientekijöiden kohdalla).
Drug-usepatterns vary depending on whether prostitution comesbefore or after drug addiction.
Huumeidenkäyttötavat vaihtelevat senmukaan, onko prostituutio alkanut ennen huumeriippuvuuttavai sen jälkeen.
An Italian qualitative studyamong street prostitutes found that, when sex workers startto use drugs in order to deal with problems related toprostitution, they mainly use alcohol, tranquillisers or otherpsychoactive medicines; in contrast, when drug addiction isthe main reason for prostitution, heroin is the primary drugused (Calderone et al., 2001).
Italiassa katuprostituoitujen parissa tehdyssälaadullisessa tutkimuksessa havaittiin, että kun seksityöntekijätalkavat käyttää huumeita käsitelläkseen prostituutioon liittyviäongelmia, he käyttävät pääasiallisesti alkoholia sekärauhoittavia ja muita psykoaktiivisia lääkkeitä; heroiini taason ensisijainen huume silloin, kun huumeriippuvuus onprostituution pääasiallinen syy (Calderone et al., 2001).
Homeless people are also reported to be at risk for druguse.
Myös kodittomien ilmoitetaan kuuluvan huumeidenkäytönriskiryhmään.
Although comparable data across Europe on therelation between homelessness and drug use are notavailable, specific studies have been conducted in manycountries, and drug use is reported as a frequent problemamong the homeless (National reports, 2002). Denmark,France, the Netherlands and the United Kingdom reportthat up to 80 % of homeless people living in shelters aredrug dependent; and prevalence rates are even higheramong people living on the streets or among homelesspeople with other social problems.
Vaikka Euroopan tasolla ei olekaan saatavillavertailukelpoisia tietoja kodittomuuden ja huumeidenkäytönvälisestä suhteesta, monissa maissa on tehty erityisiätutkimuksia, joiden mukaan huumeidenkäyttö on yleinenongelma kodittomien keskuudessa (kansalliset raportit, 2002).Tanska, Ranska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta ovatilmoittaneet, että 80 prosenttia tilapäismajoituksessa asuvistakodittomista on riippuvaisia huumeista, ja levinneisyysasteetovat vielä korkeampia kaduilla asuvilla tai muista sosiaalisistaongelmista kärsivillä kodittomilla.
For example, accordingto a small study carried out in Ireland, 67 % of homelessex-prisoners are drug dependent (Hickey, 2002).
Esimerkiksi Irlannissa tehdynselvityksen mukaan 67 prosenttia kodittomista entisistävangeista on riippuvaisia huumeista (Hickey, 2002).Kodittomien yleisimmin käyttämä huume on heroiini, jonkajälkeen tulevat kokaiini ja huumeiden sekakäyttö.
Amongthe homeless, heroin is the most commonly used drug,followed by cocaine and polydrug use.
Kodittomienkeskuudessa esiintyy paljon myös muunlaistariskikäyttäytymistä, kuten suonensisäistä huumeidenkäyttöä jayhteisten neulojen käyttöä. (190)
Research findings or data on other socially excluded groupsare less readily available; Denmark reports that amongpatients of psychiatric services 50–60 % are drug addicts,probably because of the widespread availability of drugsand the fact that such patients are familiar with takingpsychoactive medicines (National report, 2002).
Muista syrjäytyneistä väestöryhmistä on vähemmäntutkimustuloksia ja tietoja; Tanska on ilmoittanut, ettäpsykiatristen palvelujen potilaista 50–60 prosenttia onhuumeriippuvaisia, mikä johtuu todennäköisestihuumausaineiden helposta saatavuudesta ja siitä, ettätällaiset potilaat ovat tottuneet käyttämään psykoaktiivisialääkkeitä (kansallinen raportti, 2002).
Relationship between social exclusion and drug use
Syrjäytymisen ja huumeidenkäytön välinen yhteys
More data are available on social conditions among thetreated population.
Huumeidenkäyttö on yleistä heikossa asemassa oleviennuorten keskuudessa; levinneisyys on korkea perhe- jasosiaaliongelmista tai kouluongelmista kärsineiden lastenkeskuudessa.
Socioeconomic factors related to druguse include low educational levels, early school leaving anddrop-out; unemployment, low salaries and difficult jobs; lowincome and debt; insecurity of accommodation andhomelessness; mortality and drugrelated diseases; pooraccess to care; and social stigma (Table 5).
Huumeidenkäytön levinneisyys on korkeahuumeriippuvaisten henkilöiden lasten keskuudessa: huumeitaviimeisen vuoden aikana käyttäneiden vanhempien lapset ovatkäyttäneet huumeita ainakin kerran elämässään huomattavastisuuremmalla todennäköisyydellä kuin lapset, jotka eivät kuuluheikossa asemassa olevaan väestöryhmään (37–49 % on
Several studies report that children whohave suffered sexual or physical abuse within the familyhave a higher risk of using drugs when adults (Liebschutz etal., 2002).
Hoitoa saavan väestön sosiaalisista oloista on saatavillajonkin verran tietoja.
In Portugal, young victims of family abuse andviolence are reported to be seven times more likely to useheroin than young people in the general population(Lourenço and Carvalho, 2002).
Huumeidenkäyttöön liittyviinsosioekonomisiin tekijöihin sisältyy matala koulutustaso,
Relevant differences in the social conditions of drug use arefound by substance used and drug-use patterns; the worstconditions are found among heroin and opiates users andchronic drug addicts.
)Taulukko 19 OL: Ensisijaisten riippuvuusongelmien (alkoholi, heroiini, kokaiini, kannabis ja uhkapeli) jakautuminen Alankomaissa maahanmuuttajien ja syntyperäisten hollantilaisten välillä (verkkoversio).
)The British Home Office reports that in the United Kingdom over one-third of homeless people have injected heroin, and one-fifth have injected crack.
)Yhdistyneen kuningaskunnan sisäministeriö on ilmoittanut, että yli kolmasosa maan kodittomista on käyttänyt heroiinia suonensisäisesti ja viidesosa on käyttänyt crackia suonensisäisesti.
In the last month, over 10 % are likely to have used someone else’s syringe or passed on their own syringe (Carlen, 1996; Goulden and Sondhi, 2001).
Heistä yli 10 % on viimeisen kuukauden aikana todennäköisesti käyttänyt jonkun toisen ruiskua tai lainannut toiselle omaaruiskuaan (Carlen, 1996; Goulden ja Sondhi, 2001).
)According to a survey conducted in England and Wales in 1998–99 among 4 848 young people (Goulden and Sondhi, 2001).)The Social Exclusion Unit of the British Office of the Deputy Prime Minister defines a ‘young person running away’ as ‘a child or young person under the
)Englannissa ja Walesissa 4 848 nuoren parissa vuosina 1998–1999 tehdyn tutkimuksen mukaan (Goulden ja Sondhi, 2001).)Yhdistyneen kuningaskunnan varapääministerin kanslian syrjäytymisyksikkö määrittelee ”kotoaan karanneiksi nuoriksi” alle 18-vuotiaat lapset tai nuoret,
(191 (192 age of 18 who spends one night or more away from the family home or care without permission, or has been forced to leave by their parents or carers’ (Social Exclusion Unit, 2002).
(191 (192 jotka viettävät vähintään yhden yön luvattomasti poissa kotoaan tai ilman huolenpitoa tai jotka heidän vanhempansa tai huoltajansa ovat pakottaneetlähtemään (Social Exclusion Unit, 2002).
Chapter 3: Selected issues
Luku 3: Erityiskysymyksiä tuloja lainkaan (32–77 % hoidossa olevista asiakkaista elääsosiaalietuuksilla).
Some 47 % of all clients in treatment in 2001 never went toschool or only completed primary school; high rates of earlyschool leaving and drop-out are also frequent among drugsusers.
Huumeidenkäyttäjien elinolosuhteiden ilmoitetaan olevan useinerittäin kehnot: 10,4 prosentilla asiakkaista on epävakaaasumistilanne ja 7,5 prosenttia asuu laitoksessa.
Differences are found according to main drug used
Ensisijaisen huumeen ja
The living conditions of drug users are often reported to bevery poor: 10.4 % of clients live in unstable accommodationand 7.5 % live in an institution.
On kuitenkin syytä pitää mielessä, että joissakinmaissa asiakkaita ei saa rekisteröidä kansallisuuden taietnisen alkuperän mukaan, ja tätä tietoa ei näin ollen oleaina saatavilla.
Furthermore, manycountries report high homelessness rates (up to 29 %) and by country (193 among drug addicts (196).
maiden välillä on eroja (193
): opiates users (in particular heroin users) have the lowest educational level (National reports, 2002).
): opiaattien (etenkin heroiinin) käyttäjillä on matalin koulutustaso (kansalliset raportit, 2002).
Because of their precarious social conditions, drug usersalso have problems related to labour status; unemploymentrates are very high compared with the general population
Epävakaiden sosiaalisten olojen takia huumeidenkäyttäjilläon myös työmarkkina-asemaan liittyviä ongelmia:työttömyysasteet ovat erittäin korkeita verrattunavaltaväestöön (47,4 % huumeidenkäyttäjistä verrattuna