natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Sweden,10% of prison facilities, with a capacity to receive 500prisoners, are specially reserved for voluntary and compulsory treatment of drug users (Ly´sen, 2001) and, in Finland, 18% of incoming prisoners participate in alcoholor drug rehabilitation programmes (Jungner, 2001).
Ruotsissa on varattu erityisestivapaaehtoiseen ja pakolliseen huumehoitoon kymmenenprosenttia vankiloiden tiloista; niissä on paikkoja yhteensä 500 vangille (Ly´sen, 2001). Suomessa 18 prosenttiavankilaan tulevista vangeista osallistuu alkoholi- ja huumekuntoutusohjelmiin (Jungner, 2001).
In the Austrian prison Favoriten, specialised exclusively in thecare of addicts, 110 treatment places are available; Denmark has 30 places and Ireland has nine.
Itävallassa sijaitseva Favoriten vankila on erikoistunut yksinomaan huumeriippuvaisten hoitoon, ja siellä on yhteensä 110 hoitopaikkaa. Tanskassa paikkoja on 30 ja Irlannissa yhdeksän.
The Norwegiantreatment motivation programme can take 18 prisonersin charge per year(63).
Norjassa hoitomotivaatio-ohjelmaan voidaan ottaa18 vankia vuodessa.(63)
Services provided Written information materials on drugs and drug-relatedinfectious diseases seem to be available in most prisonsin the EU and Norway; however, systematic and repeated opportunities to address prevention issues face-to-face are rare and often depend on the initiative of external agencies or individual prison staff.
Tuotetut palvelut Kirjallista materiaalia huumeista ja huumeisiin liittyvistätartuntataudeista näyttää olevan tarjolla suurimmassaosassa Euroopan unionin ja Norjan vankiloista. Järjestelmälliset ja toistuvat mahdollisuudet ottaa ehkäiseväänhuumetyöhön liittyviä kysymyksiä esille kasvokkain ovatkuitenkin harvassa.
Except for Greece, Sweden and two Länderin Germany(Bavaria and Baden-Württemberg), substitution treatmentis now available in prisons in all EU countries and Norway.
Korvaushoitoa on nykyisin saatavilla vankiloissa Norjassa ja kaikissa Euroopan unionin maissa lukuun ottamatta Kreikkaa, Ruotsia ja kahta Saksan osavaltiota (Bayern ja Baden-Württemberg).
However, even in countries where a large percentage of problem drug users in the community are in substitution treatment, prisons often follow a detoxificationpolicy.
Vankiloissa noudatetaan kuitenkinpääasiallisesti vieroitushoitopolitiikkaa jopa maissa, joissa suurelle osalle huumeiden ongelmakäyttäjistä yhteiskunnassa tarjotaan korvaushoitoa.
For example, rates in prisons in Germany and the Netherlands are thought to be between 1 and 4%(Stöver, 2001; WIAD-ORS, 2001) compared to an estimated coverage of 30 to 50% in the community.
Esimerkiksi Saksan,Ranskan ja Alankomaiden vankiloissa osuuksien arvioidaan olevan 1–4 prosenttia (Stöver, 2001; WIAD-ORS,2001); määrää voidaan verrata koko yhteiskunnan30–50prosenttiin.
Mostprison maintenance policies indicate the treatment onlyduring short-term sentences, for pregnant drug users, andfor those with long addiction careers or severe mental orphysical health problems.
Useimmissa vankiloiden ylläpitoohjelmissa hoitoa annetaan vain lyhytaikaisten tuomioiden aikana, raskaana oleville huumeidenkäyttäjille japitkään huumeriippuvaisina olleille tai vakavista mielenterveysongelmista tai muista terveysongelmista kärsiville.Korvaushoidon aloittaminen vankilassa on harvinaista,vaikkakin se on lain mukaan mahdollista useimmissamaissa.
Initiation of substitution treatment in prisons is rare, even though it is legally possiblein most countries.
Suurimman poikkeuksen muodostaa Espanja,jossa korvaushoidon osuus on yhtä suuri vankiloissa kuinvankiloiden ulkopuolella.(64)
The major exception is Spain, wheresubstitution rates inside and outside prison corre-spond(64).
Kymmenen Euroopan unionin maata ja Norja pitävät yllähuumeettomia yksikköjä tai vankiloita.
Detoxification is in general offered through medicalprison services or in specialised detoxification wards, butquality guidelines are often lacking.
Joissakin maissa ulkopuoliset laitokset ovat myös suoraan sitoutuneet tarjoamaan pitkän aikavälin riippuvuushoitoa.
Aprogrammethrough which 1200 to 1500 prisoners received detoxification per year has been described as being providedin an ‘essentially unstructured and unsupervised fashion,with no follow-up or medium to long-term planning’(Department of Justice Equality and Law Reform, 1999).However, quality standards are starting to be introduced,for example the prison service order of December 2000requests that all prisons in England and Wales offer qualified detoxification services.
Esimerkiksi Tanskassa ja Norjassa on huumeidenkäyttäjille tarkoitettuja pienimuotoisia sisäisiä ohjelmia,joita pyörittävät erikoistuneet ulkopuoliset huumetyöstävastaavat keskukset (”tuontimalli”). Espanjan, Ranskan ja Italian vankiloissa tarjotaan puolestaan korvaushoitoa.Espanjan ohjelmien suuri kattavuus on saavutettu ulkopuolisten huumehoitoyksiköiden mittavan osallistumisenavulla.
In some countries, external agencies are also directly involved in providing longer-term treatment of addiction.Examples are the small intramural programmes for drugusers in Denmark and Norway, which are run by specialised external drugs agencies (‘import model’), and substitution treatment in Spanish, French and Italian prisons.The high coverage in Spain has been achieved through themassive involvement of external drugs services.
)Taulukko 14 OL: Pidättyväisyyteen suunnattu hoito ja huumeettomat yksiköt vankiloissa tietyissä Euroopan unionin maissa ja
Nine EU countries have structured abstinence-orientedtreatment programmes inside prisons and Norway provides a treatment motivation programme.
)Taulukko 15 OL: Vankiloissa annettava korvaushoito Euroopan unionissa ja Norjassa (verkkoversio).
Ten EU countries and Norway run drugfree units or prisons.
2002 Vuosiraportti Euroopan unionin ja Norjan huumeongelmasta behaviour amongst young people visiting an international nightlife resort”, International Journal of Drug Policy, vol. 11,s.235–244. (*)
Sweden has 356places in drugfree units and, in Finland, where currently 10% of all prison wards are drug free, an expansionto 50% is envisaged.
tenkin käyttämättömänä vuonna 1999. Ruotsin huumeettomissa hoitoyksiköissä on 356 paikkaa, ja Suomessakymmenen prosenttia vankiloiden kaikista osastoista onhuumeettomia, 50 prosentin laajentamista on suunniteltu.
Portugal recently opened sevendrug-free units with 195 places, evaluated it as a ‘greatsuccess’and is planning two more units.
Portugalissa avattiin vastikään seitsemän huumeetonta hoitoyksikköä, joissa on 195 paikkaa. Hoitoyksikötarvioitiin erittäin onnistuneiksi, joten kaksi uutta yksikköä on suunnitteilla.
An analysis ofresearch on penitentiary addiction care (Rigter, 1998)
Asiaan on vaikuttanut myös lääkekulujen huima kasvu vankiloiden vastuulla olevien huumeisiin liittyvien sairauksien hoidon seurauksena (esimerkiksi HAART-lääkitys, interferoni).
Selected issues concluded, however, that there was a shortage of reliable and valid results worldwide.
Monien maiden tarkoituksena on seurata Maailman terveysjärjestön WHO:n antamia yleisiä periaatteita ja erityisiä suosituksia, jotka on määritelty HIV-infektiota jaaidsia vankiloissa koskevissa suuntaviivoissa (WHO,1993).
Many countries aim to follow the general principles andspecific recommendations made by the WHO in their Guidelines on HIV infection and AIDS in prison(WHO, bourg and Portugal are discussing their introduction.More countries recommend prisoners’access to dilutedbleach and implementation of this measure hasimproved.
(65)Tietoja vuoteen 2000 asti löytyy osoitteesta http://ar2001.emcdda.eu.int/en/chap2/specific_demand.html#table2.(66)Paitsi Ceutassa ja Melillassa sijaitsevat vankilat. Vankiloiden hallinta kuuluu Katalonian autonomisen alueen itsemääräämisval- taan.
Overview of selected measures to prevent bloodborne diseases in prisons in the EU and Norway
Erityiskysymyksiä
Information/education
Neuvonta/opastus
Provision of disinfectants
Desinfiointiaineiden tarjonta
Needle/syringe exchange
Neulojen/ruiskujen vaihto
++ but not in all prisons
++ ei kaikissa vankiloissa
0 ++ but coverage very low (2%)
0 0 ++ lisäksi ohjeet
++ with instructions
++kattavuus on hyvin alhainen (kaksi prosenttia)
0 + but provision relies primarily on external agencies
0 + vain yhdessä vankilassa
+ but ++ recommended by Review Group on Prison Health Care, 2001
+ paitsi ++ vankiloiden terveydenhuollon tutkimusryhmän suosittelemana, 2001
0 Review Group on Prison Health Care does not recommend N/S exchange, because of risks of attacks
0 vankiloiden terveydenhoidon tutkimusryhmä ei suosittele neulojen/ruiskujen vaihtoa hyökkäysriskin vuoksi
0 n.a. (mandatory vaccination at age 12, whole population, introduced early 1990s)
0 tes (koko väestön pakollinen rokottaminen 12 vuoden ikäisenä, vuodesta 1990 alkaen)
0 0 under discussion
0 0 asiasta keskustellaan parhaillaan
++ national vaccination programme
++ käytännössä +
++ in practice: +
++ kansallinen rokotusohjelma
0 under discussion
0 asiasta keskustellaan parhaillaan
0 Sweden
0 Ruotsi
0 0 0 decision on general introduction of vaccination pending
0 0 0 riippuu vankilasta
0 ++ England/Wales: not easy to access.
0 Yhdistynyt kuningaskunta
After pilot study, tablets are being made available Scotland: ++ with instructions
Englanti/Wales: ++ei helposti saatavilla; pilottitutkimuksenjälkeen tabletit saataville Skotlanti: ++ lisäksi ohjeet
0 0 health authorities asked prisons to make bleach available
0 0 terveysviranomaiset pyysivät vankiloita asettamaan desinfiointiaineen saataville
EMCDDA(2000): ‘Reviewing current practice in drug-substitu-tion treatment in the European Union’, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg.
tes = tietoa ei ole saatavilla.Neuvonta/opastus0Yleinen kirjallinen materiaali+Erityisesti vankilaympäristöä varten kehitetty kirjallinen materiaali++Vankiloihin tarkoitettu materiaali sekä entistä turvallisemman käytön koulutus
Akram, G. and Galt, M.(1999): ‘Aprofile of harm-reductionpractices and co-use of illicit and licit drugs amongst users ofdance drugs’, Drugs: Education, Prevention and Policy,Vol.6(2), pp.215–225.
Desinfiointiaineiden tarjonta0Ei saatavilla+Joissakin vankiloissa++Kaikissa vankiloissa (ainakin teoriassa)
ESPAD (2000): The 1999 ESPAD report: ‘Alcohol and other druguse among students in 30 European countries’, Swedish Council for Information on Alcohol and Other Drugs (CAN), the Pompidou Group of the Council of Europe.
Neulojen/ruiskujen vaihto0Ei saatavilla+Ohjelma muutamissa vankiloissa++Ohjelma kaikissa vankiloissa
Kriener, H., Billet, R., Gollner, C., Lachout, S., Neubauer, P. and Schmid, R. (2001): ‘An inventory of on-site pill testing interventions in the EU’, EMCDDA, Lisbon.
2002 Vuosiraportti Euroopan unionin ja Norjan huumeongelmasta
Strang, J., Seivewright, N. and Farrell, M. (1993): ‘Oral andintravenous abuse of benzodiazepines’, Hallstrom, C. (ed.),Benzodiazepine dependence, Oxford University Press, Oxford.
Oikeusasioista, tasa-arvosta ja lakiuudistuksista vastaava ministeriö (1999), ”Drug misuse and drug treatment in the prison system: Draft action plan” (julkaisematon).
NR, 2001 = National reports 2001 to the EMCDDAfrom thesecountries: Chapter13 (except Chapter12 for Norway and Chapter 18 for Finland).
Vankiloiden huumepalveluista saa lisätietoja ENDSP:stä (European Network of Drug Services in Prison – entinen ENDHASP)Internet-osoitteessa http://www.cranstoun.org
Van den Brink, W., Hendriks, V.M., Blanken, P., Huijsman, I.A.and Ree, J.M.V. (2002): ‘Medical co-prescription of heroin —Two randomised controlled trials’, Central committee on thetreatment of heroin addicts (CCBH), Netherlands.
Vuoden 2000 ESPAD-raportti, ”The 1999 Alcohol and otherdrug use among students in 30 European countries” (alkoholiaja muita huumausaineita koskeva kyselytutkimus 30 Euroopanmaan koululaisten keskuudessa vuonna 1999), Ruotsin alkoholi ja huumetiedotuskeskus (CAN) ja Euroopan neuvoston Pom-pidou-ryhmä.
Reitox national reports 2001.
Reitoxin kansalliset raportit, 2001.
WHO (1994): Lexicon of alcohol and drug terms(*).
WHO (1994), Alkoholiin ja huumeisiin liittyvien termien sanasto. (*)
2002 Annual report on the state of the drugs problem in the European Union and Norway
2002 – Vuosiraportti Euroopan unionin ja Norjan huumeongelmasta
This publication of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) is protected bycopyright.
Tämä julkaisu on Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) omaisuuttaja tekijänoikeuksien alainen.
The EMCDDA accepts no responsibility or liability for any consequences arising from the use of thedata contained in this document. The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinionsof the EMCDDA’s partners, any EU Member State or any agency or institution of the European Union or European Communities.
EMCDDA ei ota vastuuta tämän asiakirjan sisältämien tietojen käytön seurauksista.Tämän julkaisun sisältö ei välttämättä vastaa EMCDDA:n yhteistyökumppaneiden, EU:n jäsenvaltioiden taiminkään Euroopan unionin tai Euroopan yhteisöjen toimielimen tai viraston virallisia näkemyksiä.
It can be accessedthrough the Europa server (http://europa.eu.int).
Tietoja voi hakea Europa-palvelimen kautta(http://europa.eu.int).
This report is available in Spanish, Danish, German, Greek, English, French, Italian, Dutch, Portuguese, Finnish,Swedish and Norwegian.
Tämä raportti on saatavissa englannin-, espanjan, hollannin-, italian, kreikan, norjan-, portugalin, ranskan-,ruotsin-, saksan, suomen- ja tanskankielisenä.
All translations were made by the Translation Centre for Bodies of the European Union.
Euroopan unionin elinten käännöskeskus on tehnyt kaikkikäännökset.
© European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, 2003Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2003Jäljentäminen on sallittua, mikäli lähde mainitaan.
Foreword Acknowledgements and introductory note Overall trends and developments
Esipuhe Kiitokset Alkuhuomautukset Yleiset suuntaukset ja kehitys
Trends in the drug situation
Huumetilanteen suuntaukset
Developments in responses to drug use
Huumeiden käytön vastaisten toimien kehitys
Chapter 1: Drug situation
Luku 1: Huumetilanne
Drug use in the general population
Huumeidenkäyttö väestössä
Drugrelated infectious diseases
Huumeisiin liittyvät tartuntataudit
Drugrelated deaths and mortality among drug users
Huumekuolemat ja huumeidenkäyttäjien kuolleisuus
Drug markets and availability
Huumemarkkinat ja huumeiden saatavuus
Chapter 2: Responses to drug use
Luku 2: Huumeidenkäytön vastaiset toimet
National drug policy developments
Kansallisen huumepolitiikan kehitys
Prevention
Ehkäisevä huumetyö
Harmreduction responses
Haittojen vähentäminen
Responses targeting drug users in criminal justice settings
Huumeidenkäyttäjiin kohdistuvat toimet rikosoikeusjärjestelmässä
Supply reduction
Tarjonnan vähentäminen
Chapter 3: Selected issues
Luku 3: Erityiskysymyksiä
Drug and alcohol use among young people
Nuorten huumeiden- ja alkoholinkäyttö
Social exclusion and reintegration
Syrjäytyminen ja yhteiskuntaan sopeuttaminen
Public expenditure in the area of drugdemand reduction
Julkiset menot huumausaineiden kysynnän vähentämisen alalla
With this 2003 annual report, the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) presentsto the EU and its Member States an overview of the drugphenomenon in Europe.
Vuoden 2003 vuosiraportissa Euroopan huumausaineidenja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) esittää EU:lle ja sen jäsenvaltioille yleiskatsauksen Euroopanhuumausainetilanteesta.
The publication of the reportcoincides with the 10th birthdayof the EMCDDA (1993 founding regulation). This is also the last time thatwe will focus only on the 16 countries that constitute ourcurrent membership (the 15 Member States and Norway).
Tämä vuosiraportti julkaistaan, kun EMCDDA:n perustamisesta on kulunut kymmenen vuotta(perustamisasetus annettiin vuonna 1993), ja tämä on myösviimeinen vuosi, jolloin keskitymme pelkästään niihin16maahan, jotka ovat seurantakeskuksen jäseniä(EU:n15jäsenvaltiota ja Norja).
It therefore seems appropriate to reflect briefly on both thechanges that have occurred in the drug phenomenon duringthis initial period and the progress made by the Monitoring Centre in our mission to provide policy-makers with asound, up-to-date and insightful commentary on theevolving European drug problem.
On siis aiheellista pohtialyhyesti sekä huumausainetilanteessa näinä ensimmäisinävuosina tapahtuneita muutoksia että seurantakeskuksenedistymistä tehtävässään eli perusteltujen, ajantasaisten javalaisevien tietojen antamisessa päättäjille Euroopanhuumeongelmasta.
worked to understand the nature of the problem, to developeffective responses and to critically assess the impact oftheir work.
ammattilaisille, jotka ovat työskennelleet ongelman luonteenselvittämiseksi, tehokkaiden toimenpiteiden kehittämiseksi jatyönsä vaikutusten arvioimiseksi kriittisesti.
We do believe, however, that the EMCDDA hasplayed a vital role both in acting as a catalyst for thedevelopment of a sound evidence base and by providingthe forum necessary for collaboration and progress at the European level.
Uskommekuitenkin, että EMCDDA:lla on ollut keskeinen rooli sekäkatalysaattorina vahvan tietopohjan kehittämisessä ettäfoorumin tarjoajana, joka on välttämätön yhteistyölle jakehitykselle Euroopan tasolla.
Ten years ago, no one could have talkedwith confidence or authority on the nature of the Europeandrug situation.
Kymmenen vuotta sittenkukaan ei olisi voinut puhua uskottavasti Euroopanhuumausainetilanteen luonteesta.
Today, this report demonstrates that this isever more possible.
Kuten tämä raporttiosoittaa, se on nyt mahdollista.
We are now both better prepared andbetter informed to deal not only with the drug problem weface at present, but also with any potential threats that wemay be confronted with in the future.
Meillä on nyt entistäparemmat valmiudet ja tiedot paitsi nykyisenhuumeongelman myös mahdollisten tulevien uhkienkäsittelemiseen.
We would like toacknowledge the considerable investment that has beenmade both within Member States and at European level todevelop the tools and infrastructure to provide this evidencebase, and to express our thanks, in particular, to the focalpoints of the Reitox network.
Arvostamme sitä merkittävää työtä, jotasekä jäsenvaltioissa että Euroopan tasolla on tehty tähäntietopohjaan tarvittavien välineiden ja perusrakenteidenkehittämiseksi, ja haluaisimme lausua kiitokset erityisesti Reitoxin seurantakeskuksille.
We hope you will find this report a comprehensiveoverview of the European drug situation — further andmore detailed data can also be found in the extendedonline version of this document.
Niihin kuuluu tarveparantaa edelleen Eurooppaa koskevan tietoaineistonsaatavuutta, laatua ja vertailtavuutta, ja meidän onkehitettävä järjestelmiämme ja toimintakykyämme, jottapystymme hallinnoimaan tehokkaasti huumausainetilannettakoskevaa kasvavaa tietopohjaa laajentuneessa Euroopanunionissa.
For the EMCDDA,thisreport also successfully marks the end of the first phaseof development of the organisation’s work, and we mustnow look to the challenges that the future will bring.Amongthese will be the need to continue to improve theavailability, quality and comparability of the European dataset, and we will need to develop our systems and capacityto manage efficiently a growing knowledge base onthedrug situation across an enlarged European Union.Weare in no doubt that we will increasingly be faced with alarger, more diverse and complex picture on which to report.A central challenge for the organisation will remain theneed to exploit fully the information available to us toprovide an informed, timely and policy-relevant analysisthat reflects the value of an EU perspective and aharmonised approach.
Tiedämme, että kuvaamamme tilanne laajenee jamuuttuu koko ajan yhä monitahoisemmaksi. Organisaationkeskeisenä haasteena onkin hyödyntää täysimääräisestisaatavilla olevia tietoja sekä tehdä tietoihin perustuvia,ajantasaisia ja politiikan kannalta olennaisia analyyseja,joissa näkyvät EU:n laajuisen näkökulman jayhdenmukaisen lähestymistavan edut.
A key feature of the drug phenomenon is its dynamicnature.
Yksi huumausainetilanteen keskeisistä piirteistä on sendynaamisuus.
It is a sobering thought that, even if we restrict ourattention to the short time that the EMCDDA has been inexistence, the differences in the developments that haveoccurred in both the nature of the drug problem and theway in which Member States respond are profound.Patterns of drug consumption have always varied between European countries, especially in respect of scale.Thisremains true, but the data in this report show that,increasingly, trends are observable that illustrate the globaland European nature of the issue.
On huolestuttavaa, että vaikka tarkastelemmeainoastaan sitä lyhyttä ajanjaksoa, jonka EMCDDA on ollutolemassa, niin huumeongelman luonteen kuinjäsenvaltioiden toimenpiteidenkin kehityksessä on suuriaeroja.
At one time, anycomparison of drug use in Europe would be marked moreby differences than by similarities; this is no longer thecase.
Huumeiden käyttötavat ovat aina vaihdelleet Euroopan maissa, varsinkin käytön laajuus.
While the overall situation is complex andconsiderable local variation exists, more general andcommon patterns in drug use are also apparent.Increasingly, we can conclude that in many ways we shareas Europeans a common drug problem and also, webelieve, a common responsibility to learn from our sharedexperiences.
Tämä pitääedelleen paikkansa, mutta tämän raportin tietojen mukaanyhä useammin on havaittavissa kehityssuuntia, jotkaosoittavat ongelman maailmanlaajuisen ja Euroopanlaajuisen luonteen.
We are not alone in this conclusion.
Ennen vertailut huumeiden käytöstä Euroopassa toivat esille enemmän eroja kuin yhtäläisyyksiä,mutta näin ei enää ole.
The EUaction plan on drugs demonstrates the political commitmentgiven to this issue, and there is now a near universalrecognition that policy in this area must be based on aclear understanding of the situation.
Kokonaistilanne on monitahoinen japaikallinen vaihtelu on huomattavaa, mutta huumeidenkäytössä on havaittavissa myös yleisiä ja yhteisiäkehityssuuntia.
Marcel Reimen Chairman, EMCDDA Management Board
Marcel Reimen EMCDDA:n hallintoneuvoston puheenjohtaja
If drug problems have evolved during the last 10 yearsthen, equally, so has our ability to report on them.
Huumeongelmat ovat siis kehittyneet kymmenen viimevuoden aikana, mutta niin on myös kykymme ilmoittaaniistä.
Creditfor this rests not with the EMCDDA alone, but also with themany dedicated professionals throughout the EU who have
Kiitos tästä ei kuulu pelkästään EMCDDA:lle vaanmyös niille monille EU:ssa asiaan perehtyneille
The EMCDDA would like to thank the following for their help in producing this report:
EMCDDA kiittää seuraavia yhteistyökumppaneitaan avusta tämän raportin laatimisessa:
• the Members of the Management Board and the Scientific Committee of the EMCDDA;
EMCDDA:n hallintoneuvoston ja tieteellisen komitean jäsenet
• the European Parliament, the Council of the European Union — in particular its Horizontal Working Party on Drugs —and the European Commission;
Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto – etenkin sen horisontaalinen huumausainetyöryhmä – ja Euroopankomissio
• the Pompidou Group of the Council of Europe, the United Nations Office on Drugs and Crime, the World Health Organisation, Europol, Interpol, the World Customs Organisation and the Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS;
Euroopan neuvoston Pompidou-ryhmä, YK:n kansainvälinen huumevalvontaohjelma, Maailman terveysjärjestö, Europol,Interpol, Maailman tullijärjestö, Euroopan aidsin epidemiologinen seurantakeskus
• the Translation Centre for Bodies of the European Union and the Office for Official Publications of the European Communities;
Euroopan unionin elinten käännöskeskus ja Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
Introductory note
Alkuhuomautukset