natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2004, 47 % of total EU municipal waste was landfilled
On kuitenkin todennäköistä, että EU‑12:n talouden ja kulutusmallien muuttuessa näiden maiden jätemäärät kasvavat tulevien 15 vuoden aikana ja lähestyvät EU‑15:n nykyistä tasoa.
If we were simply to spread all EU municipal waste generated in 2020 (i.e. about 340 million tonnes) on the ground, it would cover an area the size between EU‑15 (
Vuoteen 2020 mennessä yhdyskuntajätteen määrän odotetaan kasvavan 22 prosenttia EU‑15:ssä ja 50 prosenttia EU‑12:ssa.
) and
Koko
1) Austria, Belgium, Denmark, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, Netherlands, Portugal, Spain, Sweden and
1) Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Luxemburg, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja
( the United Kingdom.
Yhdistynyt kuningaskunta.
2) Bulgaria, Czech Republic, Cyprus, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Romania, Slovenia and the Slovak Republic.
2) Bulgaria, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro.
Generation and management of municipal waste in Europe (per capita)
Yhdyskuntajätteen syntyminen ja jätehuolto Euroopassa (henkeä kohti)
Incineration
Jätteenpoltto
Source: Eurostat and ETC/RWM.
Lähde: Eurostat ja ETC/RWM.
national and European levels to achieve, among other things, the objectives set in the Sixth Environment Action Programme.
Jätteet hyötykäyttöön ja pois kaatopaikoilta hoitaa jätehuoltoa erityisesti kaatopaikkadirektiivin kannalta nähtynä.
An EEA publication (2007) illustrates patterns in Member States approaches to waste management, particularly in the context of the Landfill Directive.
Kasvihuonekaasujen nettopäästöjen väheneminen yhdyskuntajätehuollossa
Recycling and other material‑recovery operations are expected to increase from the current level of 36 % to around 42 % by 2020. Finally incineration was used for 17 % of municipal waste in 2004 and is likely to increase to about 25 % by 2020.
Vuonna 2005 jätehuollosta peräisin olevien kasvihuonepäästöjen osuus Euroopan unionin kokonaispäästöistä oli noin 2 prosenttia.
Falling net greenhouse gas emissions from municipal waste management cattle) and landfill operations.
Nämä aiemmat ja odotettavissa olevat suuntaukset ovat osaksi tulosta erityisistä jätepoliittisista toimista, joiden tarkoituksena on lisätä pakkausjätteen kierrätystä ja uusiokäyttöä (esim. vuoden 1994 pakkausdirektiivi) ja suunnata biohajoava yhdyskuntajäte pois kaatopaikoilta (esim. vuoden 1999 kaatopaikkadirektiivi).
The EU Landfill Directive can therefore help in achieving EU targets on greenhouse gas emissions reductions, for example through methane recovery and diversion of biodegradable municipal waste from landfill.
Kaiken kaikkiaan kaatopaikoille sijoitettavan yhdyskuntajätteen ennustetaan vähenevän edelleen.
Another interface between waste management and climate change policies is the consumption of energy (giving rise to greenhouse gas emissions) in the collection, treatment and manufacturing use of waste.
Tämä kuvastaa kansallisen ja yhteisön tason toimia, joiden avulla pyritään saavuttamaan esimerkiksi kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa asetetut tavoitteet.
In 2005, greenhouse gas emissions from waste management represented about 2 % of the total emissions in the European Union.
Metaani on yksi kuudesta kasvihuonekaasusta, joille Kioton pöytäkirjassa on asetettu velvoitteita.
Net emissions of greenhouse gases from the management of municipal waste are projected to decline from a peak of around 55 million tonnes
Metaanipäästöt liittyvät erityisesti maatalouteen (etenkin karjanhoitoon) ja kaatopaikkoihin.
2 late 1980s to 10 million tonnes
EU: n kaatopaikkadirektiivi voikin
‑equivalents by 2020
EEA:n julkaisussa (EEA, 2007) kuvataan jäsenvaltioiden tapoja
Emissions of methane, one of the six greenhouse gases controlled by the Kyoto Protocol, are especially linked to agriculture (particularly
Perinteisesti yhdyskuntajäte on sijoitettu ensisijaisesti kaatopaikoille, mikä on kahden viime vuosikymmenen aikana vähentynyt merkittävästi.
These past and expected trends are in part the result of dedicated policies which aim to increase the recycling and recovery of packaging waste (e.g. 1994 Packaging Directive) and to divert biodegradable municipal waste away from landfill (e.g. 1999 Landfill Directive).
Vuonna 2004 EU:n kaikesta yhdyskuntajätteestä 47 prosenttia päätyi kaatopaikoille (kuva 1), ja osuuden odotetaan laskevan edelleen noin 35 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä.
Overall, a further reduction of the quantity of municipal waste going to landfill is projected, which reflects the efforts made at
Kierrätyksen ja muun materiaalien hyötykäytön odotetaan lisääntyvän nykyisestä 36 prosentista noin 42 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä.
01 improved management capacity does not keep up with the increasing waste quantities, net greenhouse gas emissions can be higher due to inefficient management.
01 auttaa saavuttamaan EU: n kasvihuonepäästöjen vähentämistä koskevat tavoitteet esimerkiksi edistämällä metaanin talteenottoa ja biohajoavan yhdyskuntajätteen ohjaamista pois kaatopaikoilta.
Further benefits from limiting or avoiding growth in waste volumes
Toinen yhtymäkohta jätehuollon ja ilmastonmuutosta torjuvien toimien välillä ovat energiankulutusta lisäävät kasvihuonepäästöt jätteen keruussa, käsittelyssä ja tuotantokäytössä.
This is due to two separate developments.
Tämä johtuu kahdesta erillisestä kehityssuunnasta.
On the one hand, waste quantities that enter management facilities are projected to continue to grow as waste generation per capita increases and waste collection is further improved.
Yhtäältä käsittelylaitoksiin toimitettavien jätemäärien arvioidaan lisääntyvän jatkossakin, koska henkeä kohti syntyvä jätemäärä kasvaa ja jätteidenkeruu tehostuu.
This pushes direct emissions of greenhouse gases from the waste management sector up.
Tämä lisää jätehuoltosektorin suoria kasvihuonepäästöjä.
Landfilling represents 60 % of the total in 2020, and recycling and incineration about 20 % each.
Vuonna 2020 kaatopaikkajätteen osuus on 60 prosenttia ja kierrätykseen ja jätteenpolttoon päätyy kumpaankin noin 20 prosenttia.
Overall, therefore, the projections show that better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions in Europe, decoupling environmental pressures from economic growth as called for in the Sixth Environment Action Programme.
Kaiken kaikkiaan ennusteet osoittavat, että yhteiskuntajätehuollon parantaminen vähentää Euroopassa kasvihuonepäästöjä ja purkaa talouskasvun ympäristöpaineita kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tavoitteen mukaisesti.
Furthermore, with an expected further development of recycling and waste being increasingly used as a resource, the projections point towards achieving the long‑term goal of becoming a recycling society as stated in the Thematic Strategy on Prevention and Recycling.
Jos kierrätys ja jätteiden käyttäminen voimavarana yleistyy jatkossakin, on ennusteiden mukaan mahdollista toteuttaa kierrätysyhteiskunta, joka asetettiin pitkän aikavälin tavoitteeksi jätteiden syntymisen ehkäisyn ja kierrätyksen teemakohtaisessa strategiassa.
While the projections show that net emissions of greenhouse gases will fall despite increasing volumes of waste, action to limit or avoid the projected growth in waste volumes will further reduce net greenhouse gas emissions from the waste management sector.
Yhdyskuntajätteen käsittelyssä syntyvien kasvihuonekaasujen nettopäästöjen arvioidaan vähenevän 1980‑luvun lopun huipputasosta eli noin 55 miljoonasta
The collection and transport of waste, closely linked to waste volumes, is estimated to account for less than 5 % of the direct greenhouse gas
‑ekvivalenttitonnista
The projections used in this study assume that waste management capacity grows to match demand.
Tässä tutkimuksessa käytetyissä ennusteissa oletetaan, että jätehuoltokapasiteetti kasvaa
However, if investment in new and
‑ekvivalenttitonniin vuoteen
On the other hand, recycling and incineration will be increasingly used. This represents savings (or avoided greenhouse gas emissions) that offset direct emissions.
Toisaalta kierrätys ja jätteenpoltto yleistyvät, ja näin saavutetut säästöt (tai vältetyt kasvihuonepäästöt) kompensoivat suoria päästöjä.
Recycling contributes 75 % of total avoided emissions by 2020 and incineration almost 25 %.
Kierrätyksen osuus kaikista päästöjen vähennyksistä on vuoteen 2020 mennessä 75 prosenttia ja jätteenpolton osuus lähes 25 prosenttia.
Trends and projections of greenhouse gas emissions from management of municipal waste in the European Union
Yhdyskuntajätteen kasvihuonepäästöjen trendit ja ennusteet Euroopan unionissa
Avoided emissions
Vältetyt päästöt
Direct emissions
Suorat päästöt
Source: ETC/RWM.
Lähde: ETC/RWM.
‑E N otherwise increase significantly as volumes grow.
Tämä luku on kuitenkin 40 prosenttia nettopäästöistä vuonna 2020.
EC (2006), European Energy and Transport — Trends to 2030 — update 2005, European Communities, DG TREN, Luxembourg.
EY (2006), European Energy and Transport — Trends to 2030 — Update 2005, Euroopan yhteisöt, Energian ja liikenteen pääosasto, Luxemburg.
However, this figure represents 40 % of the net emissions in 2020.
kysynnän mukaiseksi.
Limiting waste volumes will also deliver other benefits such as reduced costs of waste management, and reduced air pollution (with particles and oxides of nitrogen) and noise related to the collection and transport of waste.
Jätemäärien rajoittamisella saavutetaan myös muita etuja, kuten jätehuoltokustannusten aleneminen sekä jätteiden keruuseen ja kuljetukseen liittyvien ilmansaasteiden (hiukkasten ja typen oksidien) ja melun vähentyminen.
The costs of waste management can
Jätteiden keruusta ja käsittelystä aiheutuvat kustannukset ovat huomattava rasite, ja jätteiden syntyminen on itsessään luonnonvarojen haaskausta.
In conclusion, Europe cannot become complacent with regard to the continuing growth in waste — reflecting our current unsustainable consumption and production patterns — as this in the long term may outweigh the improvements taking place in the waste management sector.
Vaikka ennusteet osoittavat kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähenevän jätemäärien kasvusta huolimatta, voivat toimet jätemäärien ennustetun kasvun rajoittamiseksi tai torjumiseksi vähentää jätehuoltosektorin kasvihuonekaasujen nettopäästöjä entisestään.
EEA (2008), Supporting documents to EEA Briefing 2008/01, Better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions, European Environment Agency, Copenhagen. http://reports. eea.europa.eu/index_ table?themeid=climate.
Lopuksi todettakoon, ettei Eurooppa voi olla tyytyväinen jätemäärien kasvuun — ilmiö heijastaa nykyisiä kestämättömiä kulutus‑ ja tuotantomallejamme. Pitkällä aikavälillä kasvu saattaa mitätöidä jätehuoltoalalla saavutetun kehityksen.
KEY ENVIRONMENTAL ISSUES FACING EUROPE
EUROOPAN KESKEISET YMPÄRISTÖKYSYMYKSET
Cover design: © ZOB 2008Cover illustration: © ZOB 2008Illustrations: © ZOB 2008Layout: EEA
Kansi: © ZOB 2008 Kannen kuva: © ZOB 2008 Kuvat: © ZOB 2008 Ulkoasu: EEA
Legal notice The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other institutions of the European Communities.
Oikeudellinen huomautus Tämän julkaisun sisältö ei välttämättä heijasta Euroopan komission tai jonkin muun Euroopan yhteisön toimielimen näkemyksiä.
All rights reserved No part of this publication may be reproduced in any form or by any means electronic or mechanical, including photocopying, recording or by any information storage retrieval system, without the permission in writing from the copyright holder. For translation or reproduction rights please contact EEA (address information below).
Kaikki oikeudet pidätetään Mitään tämän julkaisun osaa ei saa jäljentää missään muodossa eikä millään sähköisellä tai mekaanisella välineellä, mukaan lukien valokuvaten tai tallentaen, eikä millään tietojen tallennus- ja hakujärjestelmällä ilman tekijänoikeuksien haltijan kirjallista lupaa.
It can be accessed through the Europa server (www.europa.eu).
Tietoihin voi tutustua Europa-palvelimen kautta, joka on osoitteessa www.europa.eu.
DK — 000235— Ecolabelling with the Nordic Swan, licence no. 541 176— FSC Certificate — registration code: SW — COC — 698
Ympäristösertifikaatti: ISO 14001 IQNet — The International Certification Network DS/EN ISO 14001:2004 Laatusertifikaatti: ISO 9001:2000 EMAS-rekisteröinti, lisenssi nro DK — 000235 Pohjoismainen Joutsen-ympäristömerkki, lisenssi nro 541 176 FSC-sertifikaatti — rekisteröintitunnus: SW — COC — 698
Paper— Woodfree matt fine paper, TCF— The Nordic Swan label
Kloorivalkaisematon, puuvapaa mattapintainen hienopaperi Pohjoismainen Joutsenmerkki
European Environment Agency Kongens Nytorv 61050 Copenhagen K Denmark Tel.: +45 33 36 71 00Fax: +45 33 36 71 99Web: eea.europa.eu Enquiries: eea.europa.eu/enquiries
Euroopan ympäristökeskus Kongens Nytorv 6 1050 Copenhagen K Tanska Puhelin: +45 33 36 71 00 Faksi: +45 33 36 71 99 Internet-sivut: eea.europa.eu Tiedustelut: eea.europa.eu/enquiries
What is Signals .....................................................................................................................4
Ympäristösignaalit – Mikä on Ympäristösignaalit -raportti? ...........................................................4
Climate change mitigation — Not just hot air .............................................................................6
Ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitseminen – Ei pelkkää puhetta ..............................................6
Climate change adaptation — If the well runs dry ....................................................................10
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen – Jos kaivo ehtyy ..............................................................10
Biodiversity — Killer slugs and other aliens .............................................................................14
Biologinen monimuotoisuus – Tappajaetanat ja muut vieraslajit .................................................14
Air pollution — Every breath you take.....................................................................................18 .....................................................................................18
Ilmansaasteet – Ilma, jota hengität .......................................................................................18
Agriculture and environment — Taking CAP in hand ..................................................................22
Maatalous ja ympäristö – Tarkastelussa YMP ...........................................................................22
Marine — Fish out of water ...................................................................................................26
Meret – Kuin kala kuivalla maalla ...........................................................................................26
Waste — Not in my back yard ...............................................................................................34
Jätteet – Ei ainakaan minun takapihalleni ...............................................................................34
4 / EEA SIGNALS 2009 / WHAT IS SIGNALS
4 / YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / MIKÄ ON YMPÄRISTÖSIGNAALIT -RAPORTTI?
What is Signals a story-based approach to help us better communicate with this diverse group of people.The eight stories addressed are not exhaustive but have been selected on the basis of their relevance to the current environmental policy debate in Europe.
Mikä on Ympäristösignaalit -raportti?
They address priority issues of climate change, nature and biodiversity, the use of natural resources and health.
Ympäristösignaalit on Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) joka vuoden alussa julkaisema raportti, jossa käsitellään lyhyiden kertomusten muodossa sekä ympäristöpoliittisen keskustelun että suuren yleisön kannalta kiinnostavia kysymyksiä alkavana vuonna.
Signals uses several approaches to tell its stories.
EEA seuraa ympäristön tilaa kaikissa 32 jäsenmaassa yhteistyössä verkostonsa kanssa.
While each story has specific points to make, as a collection, they also illustrate the many inter-relations between seemingly unconnected issues.
Työ perustuu valtavaan määrään ympäristötietoa, jota saadaan niin polviaan myöten vedessä kahlaavilta tutkijoilta kuin avaruudesta otetuista satelliittikuvistakin.Ympäristön tilaa ja monimuotoisuutta ilmentävien erilaisten ”signaalien” havaitseminen, lukeminen ja ymmärtäminen ovat erittäin keskeinen osa tätä työtä.
We would appreciate your feedback on Signals.
Ympäristösignaalit -raportti arvostaa seurannan perustana olevaa vakavaa tiedettä ja tiedostaa kaikkiin käsiteltäviin kysymyksiin olennaisesti liittyvät epävarmuustekijät.
Please submit your comments through the EEA public enquiry form: http://www.eea.europa.eu/enquiries.
Laajaan kohdeyleisöön kuuluu ihmisiä niin opiskelijoista tutkijoihin kuin poliitikoista, viljelijöihin ja pienyrittäjiin.
Remember to write 'Signals' in the subject field.
Ympäristösignaalit -raportissa käsitellään ympäristökysymyksiä kertomusten kautta, jotta voimme kommunikoida paremmin tämän moniulotteisen ryhmän kanssa.
Signals is published by the European Environment Agency (EEA) at the start of each year and provides snapshot stories on issues of interest both to the environmental policy debate and the wider public for the upcoming year.We monitor the environment across our 32 member countries in partnership with our network.
Raportti julkaistaan kaikilla 26:lla Euroopan ympäristökeskuksen kielellä.Raportissa käsiteltävät kahdeksan kertomusta eivät ole tyhjentäviä, mutta ne on valittu sen perusteella, miten merkittäviä ne ovat eurooppalaisen ympäristöpoliittisen keskustelun kannalta.
From researchers up to their knees in water to satellite imaging from space, we work with a huge amount of environmental data.
Kertomuksissa käsitellään tärkeimpiä ilmastonmuutokseen, luontoon ja monimuotoisuuteen, luonnonvarojen käyttöön sekä terveyteen liittyviä kysymyksiä.
Finding, reading and understanding the range of ‘signals’ regarding the health and diversity of our environment is at the heart of what we do.
Näitä kysymyksiä käsitellään raportissa useista näkökulmista.
Signals respects the complexity of the underlying science and shows awareness of the uncertainties inherent in all of the issues we address.Our target audience is broad, ranging from students to scientists, policy-makers to farmers and small business people.
Jokainen kertomus korostaa joitakin tiettyjä näkökohtia, mutta yhdessä ne myös kuvastavat näennäisesti erillisten kysymysten monia vuorovaikutussuhteita.
Signals, which will be published in all 26 EEA languages, takes
Otamme mielellämme vastaan palautetta Ympäristösignaalit -raportista.
The lack of accounting for what matters in this relationship lies at the heart of the degradation we see all around us in our natural world.
Alkusanat kannalta tärkeiden näkökohtien sivuuttaminen on johtanut luonnon alennustilaan, jota näemme kaikkialla ympärillämme.
In 2006 Lord Nicolas Stern put a price on the impacts of climate change.
Vuonna 2006 lordi Nicolas Stern määritteli ilmastonmuutoksen vaikutusten hinnan.
He estimated that the cost of climate change impacts could be massively reduced if emissions of greenhouse gases were cut immediately.
Hän arvioi, että ilmastonmuutoksen vaikutusten aiheuttamia kustannuksia voitaisiin alentaa erittäin merkittävästi, jos kasvihuonekaasupäästöjä leikattaisiin välittömästi.
Taking action now will be cheaper and more effective than actions later.
Nyt toteutettavat toimet tulevat halvemmiksi ja ovat tehokkaampia kuin myöhemmin toteutettavat.
The Stern analysis has spawned initiatives in other policy areas, most notably biodiversity and ecosystem services.
Sternin arvio on poikinut muilla politiikan sektoreilla aloitteita, jotka koskevat etenkin biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluita.
Initiatives like Stern have helped people to understand what is at stake if we continue our current consumption patterns.
Sternin arvion tapaiset aloitteet ovat auttaneet ihmisiä ymmärtämään, mitä on vaakalaudalla, jos jatkamme nykyisiä kulutustottumuksiamme.
Above all, we need to regain a sense of humility about the natural world because, as indigenous peoples have long understood, we must ultimately answer to nature.
Meidän on ennen kaikkea omaksuttava nöyrä asenne luontoa kohtaan, koska olemme viime kädessä vastuussa luonnolle. Tämän ovat alkuperäiskansat oivaltaneet jo kauan sitten.
Nature has rules and limits of its own.
Luonnolla on omat sääntönsä ja rajansa.
Our natural world is the bedrock — not the backdrop — of our society.With Signals, we intend to contribute to this appreciation of the natural environment.
Luonto on yhteiskuntamme perusta – ei pelkkä kaunis maisema. Ympäristösignaalit -raportin tarkoituksena on edistää ympäristön arvostusta.
We hope to influence thinking and attitudes and effect the decisions that all of us make every day.
Toivomme vaikuttavamme näin ajatteluun ja asenteisiin sekä päätöksiin, joita me kaikki teemme päivittäin.
This will be an historic year for the environment culminating in a major UN meeting on climate change in Copenhagen next December.
Meneillään on ympäristön kannalta historiallinen vuosi, joka huipentuu Kööpenhaminassa joulukuussa pidettävään YK:n suureen ilmastonmuutosta käsittelevään kokoukseen.
The meeting, possibly the most important environmental gathering to date, must come up with a successor to the Kyoto Protocol.
Tämän ehkä historian tärkeimmän ympäristökokouksen on löydettävä seuraaja Kioton pöytäkirjalle.
Greenhouse gas emissions are just one symptom of a much deeper issue: our inability to live sustainably.
Kasvihuonekaasupäästöt ovat vain yksi oire paljon vakavammasta ongelmasta eli kyvyttömyydestämme elää kestävästi.
However, the scale of these environmental problems should not paralyse us into inaction.
Näiden ympäristöongelmien laajuuden ei kuitenkaan pitäisi lamaannuttaa meitä.
It should raise our awareness and encourage us to develop new, more sustainable patterns of living, growing, producing and consuming.
Sen pitäisi lisätä tietoisuuttamme ja kannustaa meitä kehittämään uusia, kestävämpiä elin-, kasvatus-, tuotanto- ja kulutustapoja.
Ultimately, we are talking about revaluing the fundamental elements of life.
Kyse on viime kädessä elämän perustekijöiden arvon uudelleenmäärittelystä.
At a time when money markets are looking for direction perhaps the environment can show the way.
Nyt kun rahamarkkinat etsivät uutta suuntaa, ympäristö voi ehkä viitoittaa tietä.
Our natural world often provides a stunning backdrop to our daily lives.
Luonto muodostaa usein upean taustan jokapäiväiselle elämällemme.
It may be a local stream, pond or stretch of beach.
Se voi olla oman kotipaikkakunnan puro, lampi tai rantakaistale.
On a grander scale, we are struck by the beauty of the Alps or the Carpathian mountains, the ancient forests, the great rivers or the stunning coasts.
Suuremmassa mittakaavassa Alppien tai Karpaattien vuoristojen, aarnimetsien, suurten jokien tai ihastuttavien rannikkojen henkeäsalpaava kauneus koskettaa meitä syvästi.
Beyond Europe, images of the Arctic and Antarctic ice masses, the rainforests of the Amazonia and the safari plains of Africa are imprinted on our minds.
Kuvat Euroopan ulkopuolelta pohjois- ja etelänavan jäämassoista, Amazonin sademetsistä ja Afrikan tasangoista ovat painuneet elävästi mieleemme.
Much of our natural heritage is now under threat from unprecedented population growth and economic development.
Ennennäkemätön väestönkasvu ja talouskehitys uhkaavat nyt suurta osaa luonnonperinnöstämme.
There were 3 billion people on earth when I was born.
Kun synnyin, maapallolla oli kolme miljardia ihmistä.
Today there are 6.7 billion of us and we expect the number to rise to 9 billion by 2050.
Nyt meitä on 6,7 miljardia, ja maapallon väestömäärän odotetaan kasvavan yhdeksään miljardiin vuoteen 2050 mennessä.
The world’s economy, in terms of global gross domestic product (GDP), has grown at an unprecedented rate: in 1950 GDP was EUR 4 trillion.
Maailmantalous on kasvanut bruttokansantuotteella (BKT) mitattuna valtavalla vauhdilla: vuonna 1950 maailmanlaajuinen BKT oli neljä triljoonaa euroa.