natgillin/translations-raw huggingface dataset:
) in the general population); finding a job is difficult and it israre for drug addicts to keep a job for long or to progress in a career (DrugScope, 2000) (195
huumeidenkäyttäjät pystyvät harvoin pitämään työpaikkaa pitkään tai edistymään uralla (DrugScope, 2000). (195
However, it should beremembered that in some countries registration of clients’nationality/ethnicity is not allowed and consequently suchinformation is not consistently available.
Epävakaa työmarkkinaasema voi johtaa taloudellisiinongelmiin; huumeriippuvaisilla on usein matalat tulot jos
status can lead to financial problems; drug addictsfrequently have low income or no financial resources(32–77 % of clients in treatment survive on social benefits).Debts are also common.
Huumeidenkäyttäjät kärsivät lopuksi kielteisestä kuvastayhteiskunnassa, ja tavallinen väestö ja julkiset viranomaisetsaattavat kohdella heitä vihamielisesti.
Apart from direct health consequences (see pp. 24 and 28),drug users can find it difficult to access care because of areluctance to deal with services or poor education, a lowdegree of acceptance by mainstream medical services andunique health problems for which appropriate services arenot available.
Wieniläisessävankilassa tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, ettähuumeidenkäyttäjät joutuvat usein poliisien ja muidenjulkisten viranomaisten henkisen ja fyysisen väkivallankohteeksi (Waidner, 1999).
Table 5: Social conditions (education, labourstatus, housing) of clients in treatment in EU Member States in 2001
Taulukko 5: Hoidossa olevien asiakkaidensosiaaliset olot (koulutus, työtilanne, asuminen)EU:n jäsenvaltioissa vuonna 2001
Drug users in treatment
Hoidossa olevat
Social reintegration
Yhteiskuntaan sopeuttaminen huumeidenkäyt-
Never went to school/never
Koulua käymätön / jättänyt opinnot
8.0 completed primary school
8,0 kesken ala-asteella
Measures to deal with social exclusion among groups withor without drug addiction problems and with the socialconsequences of drug use/abuse are set out in the European countries and Norway.
EU-maissa ja Norjassa on vahvistettu toimenpiteitä, joillakäsitellään huumeriippuvuusongelmista kärsivien ryhmien jamuiden ryhmien syrjäytymistä sekä huumeidenkäytön taiväärinkäytön yhteiskunnallisia seurauksia.
Primary level of education
Ala-asteen koulutus
Economically inactive
Muutoin työmarkkinoiden ulkopuolella
Housing (n = 41 299)
Asuminen (n = 41 299)
Unstable accommodation
Epävakaa asumistilanne
On the basis of the European Union drugs strategy(2000–04) (Council of European Union, 2000) and aspecific study on social reintegration in the EU and Norway(EMCDDA, 2003b), social reintegration could be defined as‘any integrative efforts for drug users in the community’.
Euroopan unionin huumausainestrategian (2000–2004)(Euroopan unionin neuvosto, 2000) sekä yhteiskuntaansopeuttamisesta EU-maissa ja Norjassa tehdyn erityisentutkimuksen (EMCDDA, 2003b) perusteella yhteiskuntaansopeuttaminen voidaan määritellä ”kaikenlaisiksi toimenpiteiksi,joilla huumeidenkäyttäjiä sopeutetaan yhteisöön”.
Institutions
Laitoksessa
(1)Percentages are calculated on the total number of cases reported undereach single item; the total does not sum to 100 % as only the values ofinterest for this chapter are reported (never went to school, unemployed,etc.); for the complete figures, see Figure 55 OL: Level of educationamong all clients by country; Figure 56 OL: Labour status among all clientsby country; and Figure 57 OL: Living conditions among all clients by country (online version).Source: Reitox national reports — TDI data 2001.
Prosenttiosuudet lasketaan kussakin kohdassa ilmoitettujen tapaustenkokonaismäärästä; summa ei ole 100 prosenttia, sillä ainoastaan tämänkappaleen kannalta merkitykselliset arvot on ilmoitettu (koulua käymätön,työtön jne.); täydelliset luvut esitetään kaaviossa 55 OL: Koulutustasokaikkien asiakkaiden keskuudessa maittain; kaavio 56 OL: Työmarkkinaasema kaikkien asiakkaiden keskuudessa maittain; ja kaavio 57 OL:Elinolosuhteet kaikkien asiakkaiden keskuudessa maittain (verkkoversio).Reitoxin kansalliset raportit – TDI-protokollan mukaiset tiedot 2001.
Social reintegration interventions target both current andformer problem drug users, ranging from well-functioning‘clean’ former addicts and long-term methadone clients tovery deprived street addicts.
Sopeuttamistoimet kohdistuvat sekä nykyisiin että entisiinhuumeiden ongelmakäyttäjiin, aina itsenäisesti elävistä,”puhtaista”, entisistä narkomaaneista ja pitkäaikaisistametadonipotilaista erittäin heikossa asemassa oleviinkaduilla asuviin käyttäjiin.
A treatment component,whether medical or psychosocial, is not necessarilyrequired.
Hoitoa, sen enempäälääkinnällistä kuin psykososiaalistakaan, ei välttämättävaadita.
This also implies that social reintegration does notnecessarily take place after treatment but can take place
Tämä tarkoittaa myös, ettei yhteiskuntaan
)Figure 55 OL: Level of education among all clients by country (online version).)Average unemployment rate among the 15 Member States (Eurostat, 2002).)Figure 56 OL: Labour status among all clients by country (online version).)Figure 57 OL: Living conditions among all clients by country (online version).)Figure 58 OL: Clients’ nationality by country (online version).
)Kaavio 55 OL: Koulutustaso kaikkien asiakkaiden keskuudessa maittain (verkkoversio).)Keskimääräinen työttömyysaste 15 jäsenvaltiossa (Eurostat, 2002).)Kaavio 56 OL: Työmarkkinaasema kaikkien asiakkaiden keskuudessa maittain (verkkoversio).)Kaavio 57 OL: Elinolosuhteet kaikkien asiakkaiden keskuudessa maittain (verkkoversio).)Kaavio 58 OL: Asiakkaiden kansallisuus maittain (verkkoversio).
Annual report 2003: the state of the drugs problem in the European Union and Norway auspices of the employment programme ‘Self-employmentpromotion’ (this kind of intervention overlaps witheducation/training).
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa perustamisessa, mitä on tehty niin ikään Kreikassa samoinkuin Espanjassa osana ”itsensä työllistämisen edistämistä”koskenutta työllisyysohjelmaa (tällainen tuki menee osittainpäällekkäin koulutuksen/harjoittelun kanssa).
irrespective of prior treatment, being either the final step ina treatment process or a separate and independent posttreatment intervention carried out by non-treatment serviceswith their own goals and means. Social reintegrationservices do not target problem drug users exclusively butmay target all kinds of addicts (including those addicted toalcohol and legal drugs) or even all socially excludedgroups (e.g. homeless people and rough sleepers).
sopeuttaminen tapahdu välttämättä hoidon jälkeen, vaan sevoidaan toteuttaa hoidonsaannista riippumatta jokohoitoprosessin viimeisenä vaiheena tai erillisenä jaitsenäisenä jälkihoitona, josta vastaavat muut kuinhoitopalvelut, joilla on omat tavoitteensa ja keinonsa.Yhteiskuntaan sopeuttamisen palvelut eivät keskityyksinomaan laittomien huumeiden ongelmakäyttäjiin, vaanne voivat kohdistaa toimenpiteitään kaikenlaisiinpäihderiippuvaisiin (myös niihin, jotka ovat riippuvaisiaalkoholista ja laillisista huumeista) tai jopa kaikkiinsyrjäytyneisiin väestöryhmiin (kuten kodittomiin ja kaduillaeläviin ihmisiin).
A quantitative overview of social reintegration measures in EU Member States is impossible to achieve, as the term‘social reintegration’ is not used consistently.
EU-maiden sopeuttamistoimenpiteistä on mahdotonta esittäämäärällistä yleiskatsausta, sillä termiä ”yhteiskuntaansopeuttaminen” ei käytetä yhtenäisesti.
Althoughdifferent services may exist alongside each other, at countrylevel, there are typically general ‘provision modes’ forsocial integration:
Vaikka useitapalveluja voikin toimia rinnakkain, maiden tasolla ontavallisesti yleiset ”palvelumuodot” yhteiskuntaansopeuttamiselle. Niiden kohteena ovat
• targeting all excluded groups with or without addictionproblems;
Lopuksi majoittamisella tai asunnon etsimisessä auttamisellapyritään tuomaan vakautta asiakkaiden elämään.
Finally, providing housing or assistance to find housingaims at bringing some stability into clients’ lives. Offeringhousing can be an intervention in itself but will often beaccompanied by psychosocial assistance and some degreeof supervision.
Asunnontarjoaminen voi olla itsessään tukitoimi, mutta siihen liittyyusein psykososiaalista apua ja jonkinasteista seurantaa.Yksi esimerkki rinnakkaisesta psykososiaalisesta hoidostaon Tirolissa toimiva Haus am Seespitz, jossa toimii avoinmajoitustiloissa kokoontuva asiakkaiden jälkihoitoryhmä.Belgiassa ”Habitations Protégées” tarjoaa sekä majoitustaettä psykiatrista hoitoa.
An example of parallel psychosocial care is Haus am Seespitz in the Tyrol, which runs an open aftercare group for clients that meets in housing facilities.
Irlannissa tehdyssä tutkimuksessa(Irlannin kansallinen raportti (Hickey, 2002)) 79 prosenttianaispuolisista ja 76 prosenttia miespuolisista entisistävangeista ilmoitti, että sopivan asunnon löytäminen oliheidän suurin ongelmansa ja syy heidän syrjäytymiselleen,mikä viittaa siihen, että majoittaminen on tärkeäyhteiskuntaan sopeuttamisen tukitoimi.
In Belgium, ‘Habitations protégées’ provides both housing andpsychiatric care.
• kaikki syrjäytyneet väestöryhmät riippumatta siitä, onkoniillä riippuvuusongelmia
Research performed in Ireland (Irishnational report (Hickey, 2002)) showed that 79 % of femaleand 76 % of male ex-prisoners indicated that findingsuitable housing was their main problem and reason fortheir social exclusion, suggesting that housing is animportant social reintegration intervention.
Kaavio 23: Tärkeimmät tavat huumeiden ongelmakäyttäjiensopeuttamiseksi yhteiskuntaan EU:ssa ja Norjassa
• targeting persons with addiction problems in general;
• henkilöt, joilla on yleisesti riippuvuusongelmia
Figure 23: Main provision modes for social reintegration forproblem drug users in the EU and Norway
• erityisesti ja yksinomaan laittomien huumeiden
• targeting explicitly and exclusively problem drug users of illegal drugs (Figure 23) (198
Kaikkien syrjäytyneiden sopeuttaminen yhteiskuntaan ongelmakäyttäjät (kaavio 23). (198
Social reintegration for all excluded groups
Kaikkien huumeriippuvaisten sopeuttaminen yhteiskuntaan
Social reintegration exclusively for problemusers of illegal drugs
Ainoastaan huumeiden ongelmakäyttäjien sopeuttaminen yhteiskuntaan
It is difficult to quantify the availability of socialreintegration services and assess the adequacy of serviceprovision although the evidence would suggest that thenumber of facilities is probably inadequate.
On vaikeaa esittää sosiaalisten integraatiopalvelujensaatavuutta määrällisesti tai arvioida tarjottavien palvelujentoimivuutta, vaikka kokemukset viittaavatkin siihen suuntaan,että palvelujen tarjonta ei ole riittävää.
For example,Germany estimates that it needs around 25 000 socialreintegration places, whereas the actual number availableis roughly 4 000.
Esimerkiksi Saksaarvioi, että se tarvitsee noin 25 000 sopeuttamispaikkaa,mutta sillä on niitä vain noin 4000.
An employment project in Austriaregistered twice as many applications as places and had toturn down an average of 15 persons a day.
Itävallassa toteutetussatyöllisyyshankkeessa kirjattiin kaksi kertaa enemmänhakemuksia kuin vapaita paikkoja, ja keskimäärin 15 henkilön hakemukset jouduttiin epäämään päivittäin.
Social reintegration can be broken down into three maintypes of interventions: education (which includes training),housing and employment.
Yhteiskuntaan sopeuttamisen tukitoimet voidaan jaotellakolmeen pääluokkaan: koulutus (johon sisältyy harjoittelu),asuminen ja työllisyys.
Many drug users have a poor level of education, and manynational reports describe a poor relationship betweenproblem drug users and the labour market (Greece(Kavounidi, 1996), Denmark (Stauffacher, 1998), the Netherlands (Uunk and Vrooman, 2001)).
Useilla huumeidenkäyttäjillä on alhainen koulutustaso, jauseissa kansallisissa raporteissa kuvataan huumeidenongelmakäyttäjien ja työmarkkinoiden välistä suhdettahuonoksi (Kreikka (Kavounidi, 1996), Tanska (Stauffacher,1998), Alankomaat (Uunk ja Vrooman, 2001)).
Hence,interventions aimed at upgrading academic, technical orpractical skills would improve clients’ chances in the labourmarket.
Toimet,joilla pyrittäisiin parantamaan akateemisia, teknisiä taikäytännön taitoja, parantaisivat näin ollen asiakkaidenmahdollisuuksia työmarkkinoilla.
Reitox national reports.
Reitoxin kansalliset raportit.
)For more in-depth information and country overviews, see the study ‘Social reintegration in the European Union and Norway’
)Tarkempia tietoja ja maakohtaisia katsauksia esitetään tutkimuksessa ”Social reintegration in the European Union and Norway”
Most of the participants in this research, therefore, couldnot provide comprehensive data.
Jotkin luvut puuttuvatjajotkinlaskelmat perustuvat arviointi- ja ekstrapolaatiomenetelmiin. (203)
The European Union drugs strategy (2000–04) specifiesthat the Council and the EU Commission should, based onwork by the EMCDDA and the Pompidou Group, attempt toitemise a list of all public expenditure in the field of drugs.
Euroopan unionin huumausainestrategiassa (2000–2004)tarkennetaan, että neuvoston ja komission pitäisi pyrkiälaatimaan EMCDDA:n ja Pompidou-ryhmän työnperusteella luettelo kaikista huumausaineisiin liittyvistäjulkisista menoista.
As reported by a large number of focal points, andconfirmed by literature in the field, at least five factors canlimit such research: (1) the lack of data for some areas andsome countries; (2) the difficulty in isolating data on illicitdrugs from data covering both illicit drugs and alcohol; (3)the variety of actors and organisations at central, regionaland local level accountable for spending; (4) the difficultyof precisely dividing public expenditure among theoreticalcategories, such as demand and supply reduction; and (5)the complexity of breaking down expenditure, within thesetwo categories, by area of intervention (treatment, primaryprevention, rehabilitation, cooperation, coordination, etc.).
Useat kansalliset seurantakeskukset ovat tuoneet esiin viisitutkimusta rajoittavaa tekijää, jotka mainitaan myös alankirjallisuudessa: 1) joitakin alueita ja joitakin maitakoskevien tietojen puuttuminen; 2) vaikeus erottaa laittomiahuumeita koskevat tiedot tiedoista, jotka kattavat sekälaittomat huumeet että alkoholin; 3) suuri määrä menoistavastaavia kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimijoita jaorganisaatioita; 4) vaikeus erottaa tarkkaan julkiset menotteoreettisissa luokissa kuten kysynnän ja tarjonnanvähentämisessä; sekä 5) hankaluus eritellä näiden kahdenluokan menoja toiminta-aloittain (hoito, primaaripreventio,kuntoutus, yhteistyö, koordinointi jne.).
It is, however, interesting to note that, although studies ofthis kind are obviously complicated by methodologicalproblems, decision-makers are showing growing interest in public spending reviews (204) both as a basis upon which to make decisions and as a means of measuring performance.
On kuitenkin mielenkiintoista panna merkille, että vaikkamenetelmiin liittyvät ongelmat mutkistavat selvästi tämäntyyppisiä tutkimuksia (204), päättäjät osoittavat kasvavaa kiinnostusta julkisiin menoihin liittyviin selvityksiinsekä päätöksenteon apuvälineenä että suorituskyvynmittaamisen välineenä.
In its efforts to respond to the European Union drugsstrategy, the EMCDDA, with the valuable contribution of the Reitox national focal points, is investigating in this reportdirect public expenditure in the field of drugdemandreduction incurred in 1999 (200). It concentrates onexpenditure at national and regional level, on drug-useprevention, treatment of addiction (in- and outpatient,substitution and drug-free), rehabilitation and reintegration,outreach work, harm reduction and education, and researchand coordination when related to demand reduction.
(200) Tutkimuksessa on keskitytty menoihin kansallisellaja alueellisella tasolla, huumeidentorjuntatoimiin, väärinkäytönhoitoon (sairaalassa ja avohoidossa, korvaushoidossa jahoidossa ilman lääkeaineita), kuntoutukseen jasopeuttamiseen, katutyöhön, haittojen vähentämiseen sekäkoulutukseen, tutkimukseen ja koordinointiin huumeidenkäytön vähentämisen yhteydessä.
Tobetter delineate our research, we have excluded directexpenditure sustained by private health organisations(therapy centres, clinics, etc.) and indirect expendituresustained by general services such as general hospitals andemergency rooms.
Tutkimuksen selventämiseksiolemme poistaneet suorat yksityisten terveysorganisaatioidenkattamat menot (hoitokeskukset, klinikat jne.), samoinepäsuorat julkisiin palveluihin (yleiset sairaalat jaensiapuasemat) sisältyvät menot.
Finally, the broader and much morecomplex question of the social costs of illegal drugs has notbeen considered.
Myöskään laajaa jamonimutkaista kysymystä huumeiden yhteiskunnallisistakustannuksista ei ole pohdittu tässä.
In addressing the question of public expenditure in the fieldof drugs (albeit in a restricted domain), this report aimsprimarily to increase awareness in the EU countries of therelevance of a drug policy indicator, rather than to produceempirical evidence.
Julkisten menojen käsittelyn ensisijainen tarkoitushuumausaineisiin liittyvällä alalla (vaikkakin rajoittuneesti)on tässä yhteydessä lisätä tietoa huumepolitiikassakäytettävien indikaattorien merkittävyydestä EU-maissa eikäniinkään tarjota empiiristä näyttöä.
In the process of calculating ‘a list’ of all direct publicexpenditure in drugdemand reduction in the EU Member States, and on the basis of the data received from nationalfocal points, a comparison of similar expenditure has beenattempted.
EU:n jäsenvaltioiden huumausaineiden kysynnänvähentämiseen käyttämien kaikkien julkisten menojenkokonaismäärän laskennassa ja kansallisistaseurantakeskuksista saatujen tietojen pohjalta on yritettyvertailla samankaltaisia menoja.
Limitation and reliability of data
Tietojen rajallisuus ja luotettavuus
Nevertheless, although we have restricted our scope, theresults that emerge confirm the difficulties caused by limiteddata availability and data collection in a field that isrelatively undeveloped in the EU.
Tarkastelualan rajoittuneisuudesta huolimatta saadut tuloksettukevat käsitystä vaikeuksista, joita saatavilla olevientietojen rajallisuus ja tiedonkeruu aiheuttavat alalla, joka onsuhteellisen kehittymätön EU:n alueella.
In fact, other than the ‘adhoc’ research undertaken during the preparation of this report (201
-tutkimuksen (201
), only a few studies have been conducted with the aim of quantifying public resources allocated to drug issues in the EU (202
) lisäksi on tehty vain muutama tutkimus huumekysymyksiin osoitettujen julkisten menojen määrittämiseksi EU:ssa. (202
Although all possible statistical precautions have beentaken, it is not possible to avoid the problem that thereported figures may sometimes correspond to differentcategories in different countries and the fact that in somecountries figures are just not available. Indeed, for Belgium,Denmark, Italy and especially Germany and Sweden, somerelevant information on demandreduction expenditure ismissing and, thus, the total figure is certainly grosslyunderestimated.
Vaikka kaikki mahdolliset tilastoja koskevat varotoimet ontoteutettu, ei ole mahdollista välttyä siltä ongelmalta, ettäilmoitetut luvut saattavat toisinaan vastata eri luokkia erimaissa ja siltä, että itse asiassa joidenkin maiden kohdalla(Belgia, Tanska, Italia ja etenkin Saksa ja Ruotsi) tietojapuuttuu niin, että kokonaisluku on varmasti huomattavastialiarvioitu.
In the case of other countries (Greece,Spain, France, Luxembourg, Austria and Portugal), datacan be considered to be more comprehensive despite someresidual uncertainty regarding the categories of spending in the EU cannot say precisely how much they spend oncombating drugs and drug addiction.
Muiden maiden kohdalla (Kreikka, Espanja,Ranska, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta ja Portugali)tietoja voidaan pitää melko kattavina, vaikka mukaanotetuista menoluokista ei olekaan täyttä varmuutta.Alankomaissa ja Norjassa erityisesti ilmoitetut arviotkoskevat sekä laittomia huumeita että alkoholia, mikä tekee enemmistössä EU-maista ei osata sanoa tarkasti, kuinkapaljon ne käyttävät rahaa huumeiden ja väärinkäytönvastaiseen toimintaan.
)The differences in the data available limited the possibility of drawing cross-country comparisons.
)Erot käytettävissä olevissa tiedoissa rajoittavat maittaisia vertailuja.
For a more complete picture of expenditure in the field of drugs in the individual EU Member States, see http://www.emcdda.eu.int/policy_law/national/strategies/public_expenditure.shtml.
Lisätietoja huumeisiin liittyvistä kuluista yksittäisissä jäsenvaltioissa osoitteessa http://www.emcdda.eu.int/policy_law/national/strategies/public_expenditure.shtml.
)Year of reference for the European Union drugs strategy (2000–04) ‘snapshot’ reporting exercise.)The EMCDDA is particularly grateful to the Greek, Austrian and Portuguese focal points for undertaking specific research and investigations in this field,
)Euroopan unionin huumausainestrategian (2000–2004) tilannekatsauksen viitevuosi.)EMCDDA on erityisen kiitollinen Kreikan, Itävallan ja Portugalin kansallisille seurantakeskuksille niiden tällä alalla tekemästä erityistutkimuksesta, joka tuo
(200 (201 increasing the value of this annual report.
(200 (201 lisäarvoa vuosiraportille.
Acknowledgement should also be given to Professor Pierre Kopp for peer review of the research.
Myös professori Pierre Kopp ansaitsee kiitoksen tutkimuksen vertaisarvioinnista.
)Belgium (2003), Luxembourg (2002), the United Kingdom (2002); for more references see http://www.emcdda.eu.int/policy_law/national/strategies/public_expenditure.shtml.
)Belgia (2003), Luxemburg (2002), Yhdistynyt kuningaskunta (2002); lisää viitteitä osoitteessa http://www.emcdda.eu.int/policy_law/national/strategies/public_expenditure.shtml.
)Our desire to include as many countries as possible in order to provide a complete European picture conflicts with the scarcity of data in some of the countries considered.
)Toive ottaa mukaan mahdollisimman monta maata kattavan kuvan antamiseksi Euroopasta on ristiriidassa joitakin tarkasteltuja maita koskeneiden tietojen niukkuuden takia.
Consequently, while a broad scope has been maintained, the capacity for analysis and comparison has been very much diminished bythe uncertainty of the final figures.
Näin ollen, vaikka tutkimus on pidetty laaja-alaisena, lopullisten lukujen epävarmuus on rajoittanut analysointi- ja vertailumahdollisuuksia.
)Belgium (2003), Luxembourg (2002), the United Kingdom (2002); for more references see http://www.emcdda.eu.int/policy_law/national/strategies/public_expenditure.shtml.
)Belgia (2003), Luxemburg (2000), Yhdistynyt kuningaskunta (2002). Lisää viitteitä löytyy EMCDDA:n verkkosivuilta osoitteesta http://www.emcdda.eu.int/policy_law/national/strategies/public_expenditure.shtml.
Annual report 2003: the state of the drugs problem in the European Union and Norway economic wealth (GDP), followed by the Netherlands(0.078 %) (although both countries included in theirestimation drugs and alcohol).
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa sisällyttivät arvioonsa sekä huumeet että alkoholin).Portugali (0,074 %), Suomi (0,073 %) ja Irlanti (0,070 %)käyttivät suurimman osuuden taloudellisesta vauraudestaanhuumeiden kysyntää vähentäviin toimenpiteisiin.
Portugal (0.074 %), Finland(0.073 %) and Ireland (0.070 %) spent the greatestproportion of GDP on drug demandreduction activities; incomparison, the largest and apparently richest countriesseem to lag behind.
Vertailussasuurimmat ja näennäisesti rikkaimmat maat näyttävätjääneen muista jälkeen.
However, the known incompleteness ofthe data for the latter may bias the comparison.
Tosin tiedoissa olevat puutteetvoivat vaikuttaa vertailuun.
For Ireland, the figures reported are planned State expenditurein the area of demand reduction for the year 2000, for France, the data date back to 1995; and for the United Kingdom, the data refer to the financial year 2000–01.
Irlannin ilmoittamat luvut ovatkysynnän vähentämiseksi vuodeksi 2000 suunniteltujavaltion menoja, Ranskan tiedot koskevat vuotta 1995 ja Yhdistyneen kuningaskunnan tiedot varainhoitovuotta2000–2001.