natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Evidence is growing that ecosystem services are under great pressure globally due to the over-exploitation of natural resources in combination with human-induced climate change (2).
Luonto ja ja luonnon monimuotoisuus luonnon monimuotoisuus ottamalla käyttöön ekosysteemipalvelujen käsitteen.
Ecosystem services are often taken for granted, but are in fact very vulnerable.
Biodiversiteetin häviäminen on muuttunut luonnonsuojelijoiden huolenaiheesta olennaiseksi osaksi keskustelussa ihmisen hyvinvoinnista ja elämäntapamme sekä myös kulutustottumuksiemme kestävyydestä.
The soil, for example, is a key component of ecosystems, and supports a rich variety of organisms and provides many regulating and supporting services.
biologiseen monimuotoisuuteen joko suoraan esimerkiksi elinympäristöjen häviämisen ja luonnonvarojen ehtymisen tai välillisesti esimerkiksi pirstoutumisen, kuivatuksen, rehevöitymisen, happamoitumisen ja muun saastumisen kautta.
Yet it is only, at most, a few meters thick (and often considerably less), and subject to degradation through erosion, pollution, compaction and salinisation (Chapter 6).
Luonnon monimuotoisuuden väheneminen voi siten johtaa "ekosysteemipalvelujen" heikentymiseen ja vähentää ihmisten hyvinvointia.
Although Europe's population is expected to remain roughly stable over the next decades, the consequences for biodiversity of increasing global resource demand for food, fibres, energy and water, and lifestyle changes are expected to continue to manifest themselves (see Chapter 7).
Euroopan tapahtumat ovat omiaan vaikuttamaan maankäyttöön ja luonnon monimuotoisuuteen ympäri maailmaa.
Further land-cover conversion and intensification of land use, both in Europe and in the rest of the world, may
Euroopan luonnonvarojen tarve ylittää jo sen oman tuotannon.
Ecosystems provide a number of basic services that are essential for using Earth's resources sustainably. These include:
Haasteena onkin vähentää Euroopan globaaleja vaikutuksia ympäristöön ja säilyttää luonnon monimuotoisuus tasolla, jolla ekosysteemipalvelut, kestävä luonnonvarojen käyttö ja ihmisten hyvinvointi turvataan.
•Provisioning services — the resources that are directly exploited by humans, such as food, fibres, water, raw materials, medicines;
Euroopan tavoitteena on pysäyttää luonnon monimuotoisuuden väheneminen ja ylläpitää ekosysteemipalvelut
•Supporting services — the processes that indirectly allow exploitation of natural resources, such as primary production, pollination;
Todisteet lisääntyvät siitä, että ekosysteemipalvelut ovat maailmanlaajuisesti suurien paineiden alaisina, ja syynä on luonnonvarojen liikakäyttö yhdessä ihmisen aiheuttaman ilmastonmuutoksen kanssa (2).
•Regulating services — the natural mechanisms responsible for climate regulation, nutrient and water circulation, pest regulation, flood prevention, etc.;
Ekosysteemipalveluja pidetään usein itsestäänselvyytenä mutta ne ovat itse asiassa hyvin haavoittuvia.
•Cultural services — the benefits people gain from the natural environment for recreational, cultural and spiritual purposes.
Esimerkiksi maaperä on ekosysteemien keskeinen osa, joka tukee monimuotoista organismien joukkoa ja pitää yllä monia säänteleviä ja ylläpitäviä palveluja.
In this framework, biodiversity is the basic environmental asset.
Silti se on enimmilläänkin vain muutaman metrin paksuinen (ja usein huomattavasti ohuempi) ja sitä huonontavat eroosio, saasteet, tiivistyminen ja suolaantuminen (katso luku 6).
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
EU on sitoutunut pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden vähenemisen vuoteen 2010 mennessä.
Nature and biodiver biodiversity s ity negatively affect biodiversity — directly through, for example, habitat destruction and resource depletion, or indirectly through, for example, fragmentation, drainage, eutrophication, acidification and other forms of pollution.
Tärkeimmät toimet on suunnattu valittuihin elinympäristöihin ja lajeihin Natura 2000-verkoston kautta, luonnon monimuotoisuuteen maaseudulla, meriympäristöön, tulokaslajeihin ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen (3).
Developments in Europe are likely to affect land-use patterns and biodiversity around the globe — demand for natural resources in Europe already exceeds its own production. The challenge is therefore to reduce Europe's impact on the global environment while maintaining biodiversity at a level where ecosystem services, the sustainable use of natural resources and human wellbeing are secured.
Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman väliarviointi vuosina 2006–2007 lisäsi luonnon monimuotoisuuden vähenemisen taloudellisen arvon painoarvoa, mikä johti aloitteeseen Ekosysteemien ja biodiversiteetin talousoppi (The Economics of Ecosystems and Biodiversity TEEB) (4) (katso luku 8).
The EU is committed to halting the loss of biodiversity by 2010.
On kuitenkin käynyt yhä selvemmäksi, ettei vuoden 2010 tavoitetta
some areas, the 2010 target will not be met (
saavuteta joidenkin alueiden edistyksestä huolimatta (
Recognising the urgent need for increased efforts, the European Council endorsed the long-term biodiversity vision for 2050 and a 2020 headline target, adopted by the Environment Council on 15 March 2010, of halting the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, and restoring them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss (9).
Tunnistaen pikaisten lisätoimien tarpeen Eurooppa-neuvosto hyväksyi pitkän aikavälin biodiversiteetin vision 2050 ja päätavoitteen 2020, jotka ympäristöasioiden neuvosto hyväksyi 15. maaliskuuta 2010: "Pysäyttää luonnon monimuotoisuuden väheneminen ja ekosysteemipalvelujen huononeminen EU:ssa vuoteen 2020 mennessä ja saada ne ennalleen siltä osin kuin mahdollista ja samalla lisätä EU:n panosta maailmanlaajuisen luonnon monimuotoisuuden vähenemisen torjunnassa" (9).
A limited number of measurable sub-targets will be developed using, for example, baseline data for 2010 (1).
Rajallinen määrä mitattavissa olevia välitavoitteita kehitetään hyödyntäen esimerkiksi vuoden 2010 perustietoja (1).
Key policy instruments are the EU Birds and Habitats
Näissä puitteissa luonnon monimuotoisuus on ympäristön perustavanlaatuinen pääoma.
Some 750 000 terrestrial km2, more
Euroopan ympäristö _BAR_ Tila ja näkymät 2010
S y n the he si s iss than 17 % of Europe's total land area, and more than 160 000 marine
Yhteenveto
), building on
Luonto
Natura 2000 and flanking sectoral and national initiatives.
Luonto ja ja luonnon monimuotoisuus luonnon monimuotoisuus
For fisheries, proposals have been made to further integrate environmental aspects into the Common Fisheries Policy.
Natura 2000-verkostossa on nyt maa-aluetta noin 750 000 km
17) and the Marine
, yli 17 %
Nature and biodiver biodiversity s ity invertebrates.
Euroopan pinta-alasta, ja yli 160 000 km2 merialuetta.
Harmonised trend data cover only a very small fraction of the total number of species — they are largely limited to common birds and butterflies. Again, Article 17 reporting under the Habitats Directive provides additional material for target species.
Lisäksi EU:n vihreän infrastruktuurin strategia on valmisteilla (12) Natura 2000-verkoston pohjalta ja alakohtaisiin ja kansallisiin aloitteisiin liittyen.
The data for common bird species suggest a stabilisation at low levels during the last decade.
Tiedot yleisistä lintulajeista viittaavat vakiintumiseen melko matalalle tasolle viime vuosikymmenen aikana.
Populations of forest birds have declined by around 15 % since 1990, but from 2000 onwards numbers appear stable.
Metsälintujen populaatiot ovat laskeneet noin 15 % vuodesta 1990, mutta vuodesta 2000 lähtien määrät näyttävät vakailta.
Farmland bird populations declined dramatically in the 1980s, mainly due to agricultural intensification.
Viljelymaiden lintujen kannat laskivat dramaattisesti 1980-luvulla lähinnä maatalouden tehostumisen takia.
Their populations have remained stable since the mid-1990s, albeit at a low level.
Niiden populaatiot ovat pysyneet vakaina joskin matalina 1990-luvun puolivälin jälkeen.
General farming trends (such as lower input use, increased set-aside and share of organic farming) and policy measures (such as targeted
Yleiset maatalouden kehityslinjat (kuten alhaisempi lannoitteiden käyttö, lisääntynyt kesannointi ja kasvanut luonnonmukaisen maatalouden osuus) ja toimenpiteet (kuten kohdennetut maatalouden ympäristöohjelmat) ovat saattaneet vaikuttaa
agri-environment schemes) may have contributed to this (
) ( kuitenkin pienentyneet edelleen 50 prosentilla vuodesta 1990 viitaten toisaalta maatalouden tehostumiseen entisestään ja toisaalta peltojen viljelykäytöstä poistumiseen.
Grassland butterfly populations, however, have declined by a further 50 % since 1990, indicating the impact of further intensification of agriculture on the one hand and abandonment on the other.
Vastuu metsäpolitiikasta on ensisijaisesti jäsenvaltioilla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kalastuksesta on tehty ehdotuksia yhdentää ympäristönäkökohdat yhteiseen kalastuspolitiikkaan.
All common birds (136)
Kaikki yleiset linnut (136)Yleiset peltolinnut (36)
Common farmland birds (36)Common forest birds (29) b c ).
Yleiset metsälinnut (29) b
Source: EBC; RSPB; BirdLife; Statistics Netherlands (
EBCC, RSPB, BirdLife, Alankomaiden Tilastokeskus (
Conservation status of species (top) and habitats (bottom) of Community interest in 2008
Euroopan yhteisössä tärkeinä pidettyjen lajien (ylhäällä) ja elinympäristöjen (alhaalla) suojelun taso vuonna 2008
Amphibians (152)
Sammakkoeläimet (152)
Arthropods (336)
Niveljalkaiset (336)
Others (8)
Muut (8)
Unfavourable — inadequate
Epäsuotuisa — riittämätön
Unfavourable — bad
Epäsuotuisa — huono
Heath and scrub (36)
Nummet & pensaikot (36) Maan käyttötarkoituksen muuttaminen aiheuttaa monimuotoisuuden vähenemistä ja maaperän toimintojen huononemista
Sclerophyllous scrub (32)
Sklerofyyttiset pensaikot (32)
Unknown
Suotuisa
Unfavourable — bad
Epäsuotuisa — riittämätön
Note:
Ei tiedossa
Number of asesments in brackets. Geographical coverage: EU except Bulgaria and Romania.
Epäsuotuisa — huono muutostrendi jaksolla 2000–2006 on melko samanlainen kuin 1990–2000, mutta vuotuinen muutos oli edellisellä jaksolla pienempi eli -0,2 % ja
Source: EEA, ETC Biological Diversity (
Huomautus: jälkimmäisellä 0,1 % (
Net land-cover changes 2000–2006 in Europe — total area change in hectares and percentage change
Maanpeitteen nettomuutos Euroopassa vuosina 2000–2006; kokonaispinta-alan muutos hehtaareina (vasemmalla) ja prosentuaalinen muutos (oikealla)
Net change in land cover (% of initial year 2000)
Nettomuutos maapeite (% Alkuperäisestä vuonna 2000)
Net change in land cover 2000–2006 (ha)
Nettomuutos maapeite 2000-2006(hehtaareina)
Artificial areas
Rakennetut alueet
Arable land and permanent crops
Peltomaa & puu- ja pensasviljelmät Laitumet & mosaiikit Metsämaa
Pastures and mosaics
Avoimet kankaat ja kalliomaat
Open spaces/bare soils
Huomautus:
Water bodies
Lähde:
Data coverage is for all 32 EEA member countries — with the exception of Greece and the United Kingdom — and 6 EEA cooperating countries.
Metsät ovat ratkaisevan tärkeitä luonnon monimuotoisuudelle ja ekosysteemipalvelujen tarjonnalle.
These land-cover changes affect ecosystem services.
Euroopan metsäpinta-alasta katsotaan tällä hetkellä vain viiden prosentin olevan suojassa ihmisen vaikutukselta (D).
Soil characteristics play a crucial role here because they influence water, nutrient and carbon cycles.
EU:ssa suurimmat vanhojen metsien alueet löytyvät Bulgariasta ja Romaniasta (28).
Soil organic matter is a major terrestrial sink of carbon and thus important for mitigating climate change.
Vanhojen metsien väheneminen yhdessä metsien lisääntyneen pirstoutumisen kanssa selittää osittain monen Euroopassa tärkeänä pidetyn metsälajin suojelun jatkuvaa heikkoa tasoa.
Intensity of forestry — net annual increment in growing stock and annual fellings of forest available for wood supply — 32 EEA member countries, 190–2005
Metsätalouden intensiteetti. Puuston nettovuosikasvu ja vuosihakkuut puunhankintaan käytettävissä olevissa metsissä 32 EEA -maassa 190–2005
Utilisation rate (annual fellings expressed as a percentage of the annualincrement) in 2005
Käyttöaste (vuotuinen hakkuu prosentteina vuotuisesta kasvusta) vuonna 2005
Not reported g ).
Ei raportoitu
Page 63
Yhteenveto
Nature and
Luonto
Approximate distribution of HNV farmland in EU-27 (
Luontoarvoiltaan arvokkaan (HNV) maatalousmaan arvioitu jakauma EU-27-maissa (E)
Approximate distribution of High Nature Value (HNV) farmland across Europe
Luontoarvoiltaan arvokkaan (HNV) maatalousmaan arvioitu jakauma Euroopassa
Nature 2000 sites
Natura 2000-alueet
Prime butterfly areas (PBAs)
Tärkeät perhosalueet (PBAs)
Outside datacoverage
Ulkopuolella tiedot kattavuus lintu- ja luontodirektiiveillä.
Estimate based on land-cover data (Corine, 2000) and additional biodiversity datasets with varying base years (roughly 2000–2006).
Arvio perustuu maanpeitetietoon (CORINE, 2000) ja muihin luonnon monimuotoisuuden aineistoihin eri vuosilta (noin 2000–2006).
Resolution: 1 km2 for the land-cover data, down to 0.5 ha for additional data-layers.
Resoluutio: maanpeitetiedolla 1 km
The figures in the map (green shades) correspond to estimated coverage of HNV farmland within 1 km2 grid-cels.
-maatalousmaan arvioitua kattavuutta 1 km2 soluissa.
Because of the error margins in the interpretation of the land-cover data, these figures are best treated as probabilities of occurrence rather than land-cover estimates.
Maanpeitetiedon tulkinnan virhemarginaalien takia näitä lukuja on parempi pitää esiintymisen todennäköisyyksinä kuin arvioina maanpeitteestä.
Occurrence of HNV farmland in the pink, purple and orange areas is most certain, since these delineations are based on actual habitat and species data.
Varminta HNV–maatalousmaan esiintyminen on vaaleanpunaisilla, purppuraisilla ja oransseilla alueilla, koska niiden rajaukset perustuvat todellisiin luontotyyppien ja lajien tietoihin.
S y n the he si s iss and appear weakly targeted at HNV farmland conservation.
Yhteenveto
The vast majority of CAP support still benefits the most intensive productive areas and farming systems (36).
Luonto ja ja luonnon monimuotoisuus luonnon monimuotoisuus ja viljelytapoja (36
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Tukien irrottaminen tuotannosta (F
Nature and
) ja pakollinen ja lääkkeet.
Nature and biodiver biodiversity s ity of eutrophying and acidifying substances, including nitrogen oxide
Epäpuhtauksien sekoitukseen tuo lisänsä rehevöittävien ja happamoittavien aineiden laskeuma, jossa on typen oksideja (NO
2 adds to the cocktail of pollutants.
2 kohdistuvat vaikutukset vaihtelevat.
The effects on ecosystems include damage to forests and lakes from acidification; habitat deterioration due to nutrient enrichment; algal blooms caused by nutrient enrichment; and neural and endocrine disruption in species by pesticides, steroidal estrogens and industrial chemicals like PCBs.
ja järviä, ravinteiden rikastuminen aiheuttaa elinympäristön huononemista sekä leväkukintoja ja hermostollisia sekä hormonaalisia häiriöitä eliöille aiheuttavat torjunta-aineet, steroidiset estrogeenit ja teollisuuden kemikaalit kuten PCB.
Most European data regarding the effects of pollutants on biodiversity and ecosystems concern acidification and eutrophication (G
Suurin osa Euroopassa olevasta tiedosta saasteiden vaikutuksesta luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin koskee happamoitumista ja
One of the success stories of Europe's environment policy has been the significant reduction in emissions of the acidifying pollutant SO since
Yksi Euroopan ympäristöpolitiikan menestystarinoista on happamoittavan rikkidioksidin (SO
The area subject to acidification has decreased further since
1970-luvulta lähtien. Happamoitumisalue on edelleen pienentynyt vuodesta
In 2010, 10 % of the EEA-32 natural ecosystem area is, however, still subject to acid depositions beyond its critical load.
Vuonna 2010 EEA-32 -maiden ekosysteemien alueesta 10 % on kuitenkin edelleen kriittisen kuorman ylittävän happaman laskeuman kohteena.
With sulphur emissions declining, nitrogen emitted by agriculture is now the principal acidifying component in our air (39).
Kun rikkipäästöt vähenevät, ovat maatalouden typpipäästöt nyt tärkein happamoittava tekijä ilmassa (39).
Agriculture is also a major source of eutrophication through emissions of excess nitrogen and phosphorous, both used as nutrients.
Maatalous on myös merkittävä rehevöitymisen lähde lannoitteina käytettyjen typen ja fosforin päästöjen takia.
The agricultural nutrient balance for many EU Member States has improved in recent years, but more than 40 % of sensitive terrestrial and freshwater ecosystem areas are still subject to atmospheric nitrogen deposition beyond their critical loads.
Maatalouden ravinnetase on useissa EU-maissa parantunut viime vuosina, mutta edelleen yli 40 % herkkien maanpäällisten ja makean veden ekosysteemien pinta-alasta vastaanottaa niiden kriittisen kuormituksen ylittävän määrän ilmasta tulevaa typpilaskeumaa.
Agricultural nitrogen loads are expected to remain high as nitrogen fertiliser use in the EU is projected to increase by around 4 % by 2020 (40).
Maataloudesta peräisin olevan typpikuormituksen odotetaan pysyvän korkeana, koska typpilannoitteiden käytön EU:ssa ennustetaan kasvavan noin neljällä prosentilla vuoteen 2020 mennessä (40).
Phosphorous in freshwater systems stems mainly from run-off from agriculture and discharges from municipal wastewater treatment plants.
Makean veden vesistöjen fosfori on peräisin pääasiassa maatalouden valumista ja yhdyskuntajätevesien puhdistamojen päästöistä.
There has been a significant decline of phosphate concentrations in rivers and lakes, mainly due to progressive implementation of the Urban Wastewater Treatment Directive (41) since the early 1990s.
Jokien ja järvien fosforipitoisuudet ovat vähentyneet merkittävästi, mikä pääosin johtuu yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin (41) asteittaisesta täytäntöönpanosta 1990-luvun alun jälkeen.
Current concentrations, however, often exceed the minimum level for eutrophication.
Nykyiset pitoisuudet ylittävät silti usein rehevöitymistä aiheuttavan vähimmäistason.
In some water bodies they are such that substantial improvements will be required to achieve good status under the Water Framework Directive (WFD).
Joissakin vesistöissä pitoisuudet edellyttävät merkittäviä parannustoimenpiteitä vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) mukaisen hyvän tilan saavuttamiseksi.
Paramount to attainment of good status by 2015 under the WFD (will be a reduction in the excessive nutrient levels found in a number of water bodies across Europe, as well as the restoration of connectivity and hydro-morphological conditions.
Suurimmat haasteet vesipolitiikan puitedirektiivin (17) mukaisen hyvän tilan saavuttamisessa vuoteen 2015 mennessä tulevat olemaan monissa Euroopan vesistöissä todetun liiallisen ravinnepitoisuuden vähentäminen sekä kytkeytyneisyyden ja hydromorfologisten
Exceedances of critical loads for eutrophication due to the deposition of nutrient nitrogen in 2000
Ravinnetypen laskeuman aiheuttamat rehevöitymisen kriittisen kuormituksen ylitykset vuonna 2010
Exceedance of nutrient critical loads, 2010
Ravinteiden kriittisten kuormitusten ylittyminen vuonna 2010
No exceedance
Ei ylitystä
> 1 200 Outside datacoverage
> 1 200 Ulkopuolella tiedot kattavuus
The results were computed using the 2008 Critical Loads database hosted by the Coordination Centre for Effects (CE) and Clean Air for Europe j k scenarios (
Tulokset laskettu käyttäen 2008 Kriittiset kuormitukset -tietokantaa, josta vastaa vaikutusten koordinointikeskus (Coordination Centre for
For Malta no data were available.
Maltan tietoja ei ollut saatavilla.
Source: SEBI indicator 09 (
SEBI-indikaattori 09 (
) originating
Yhteenveto
Page 69
Luonto
Proportion of fish stocks within and outside safe biological limits
Turvallisten biologisten rajojen sisällä ja ulkopuolella olevien kalakantojen osuudet olosuhteiden palauttaminen.
Arctic East
Itäinen Jäämeri
Iceland and Faroes grounds
Islanti ja Färsaarten matalikko
Celtic Sea and W. Channel
Kelttimeri ja läntinen Kanaali
Atlantic waters around Iberian Peninsula
Iberian niemimaata ympäröivä Atlantti
Proportion of stocks within and outside safe biological limits, 2008
Turvallisten biologisten rajojen sisällä ja ulkopuolella olevien kantojen osuudet 2008
Total numberof assessed fish stocks
Arvioitujen kalakantojen kokonaismäärä
Commercialstocks within'safe' limits
Liikakalastettujen kantojen lukumäärä
Number of overfishedstocks
ICES ja GFCM -kalastusalueet
ICES and GFCMfishingregions m n o
Turvallisten rajojen sisällä olevat kaupalliset kannat
Biscay.
Luonto
In the Mediterranean Sea, the percentage of stocks outside safe biological limits is about 60 %, with four out of six areas exceeding
Välimerellä turvallisten biologisten rajojen ulkopuolella olevien kantojen osuus on noin 60 % ja
Overfishing not only reduces the total stock of commercial species, but affects the age and size distribution within fish populations, as well as the species composition of the marine ecosystem.
Liikakalastus ei vain pienennä kaupallisten lajien kantoja, vaan vaikuttaa myös kalapopulaatioiden ikä- ja kokojakaumiin sekä meren ekosysteemin lajikoostumukseen.
The average size of the fish caught has decreased, and there has also been a serious decrease in the numbers of large predatory fish species, which occupy the higher trophic levels (46).
Pyydettyjen kalojen keskikoko on laskenut, ja myös ylempien trofiatasojen isojen petokalojen lajimäärä on vakavasti vähentynyt (46).
The consequences of this for the marine ecosystem are still poorly understood, but could be substantial.
Tämän vaikutuksia meren ekosysteemiin ymmärretään vielä huonosti, mutta ne voivat olla huomattaviakin.
While the Common Fisheries Policy (CFP) reform in 2002 stated conservation objectives, it is widely acknowledged that these have not been achieved.
Vaikka yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) uudistus 2002 totesi suojelutavoitteet, on laajalti tunnustettu, ettei niitä ole saavutettu.
An EU Green Paper on reforming the CFP in 2009 called for a complete reform of the way fisheries are managed (47).
EU:n vihreä kirja kalastuspolitiikan uudistamisesta vuodelta 2009 vaati kalastuksen hoidon täydellistä uudistusta (47).
It acknowledges overfishing, fleet over-capacity, heavy subsidies, low economic resilience and a decline in the biomass of fish caught by European fishermen.
Se tunnustaa liikakalastuksen, laivaston ylikapasiteetin, vahvat tuet, alhaisen taloudellisen kestävyyden ja eurooppalaisten kalastajien pyydystämän kalan biomassan laskun.
This marks an important step towards implementation of an ecosystem-based approach that regulates human exploitation of marine resources from the much wider perspective of ecosystem services.
Tämä on merkittävä askel kohti ekosysteemiin perustuvan lähestymistavan käyttöönottoa, mikä säätelee ihmisten meren resurssien hyväksikäyttöä paljon laajemmasta ekosysteemipalvelunäkökulmasta.
Maintaining biodiversity, also at global level, is crucial for people
Luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen myös maailmanlaajuisesti on erittäin tärkeää ihmisille
Biodiversity loss has ultimately far-reaching consequences for people through impacts on ecosystem services.
Luonnon monimuotoisuuden vähenemisellä on vaikutuksia ekosysteemipalveluihin ja sitä kautta äärimmäisen kauaskantoisia seurauksia ihmisille.
Large-scale cultivation and drainage of natural systems has increased carbon emissions to the air and at the same time reduced carbon and water retention capacity.
Laajamittainen viljely ja luonnon järjestelmien kuivattaminen on kasvattanut hiilidioksidipäästöjä ilmaan ja samalla vähentänyt hiilidioksidin ja veden pidätyskykyä.
Increased run-off speed, combined with increased precipitation as a result of climate change, is a dangerous cocktail that more and more people have come to experience in the shape of serious flooding.
Kasvanut valumien nopeus yhdessä ilmastonmuutoksen seurauksena lisääntyvien sateiden kanssa on vaarallinen yhdistelmä, jonka yhä useammat ihmiset ovat saaneet kokea vakavina tulvina.