natgillin/translations-raw huggingface dataset:
[5] European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) (2000), 'Prevalence and patterns of problem drug use' (http://www.emcdda.org/situation/themes/ problem_drug_use.shtml). shtml).
[5] Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EHNVS) (2000), "Prevalence and patterns of problem drug use" (http://www.emcdda.org/situation/ them.es/problem_drug_use.shtml). shtml).
[6] Lloyd, C. (1998), 'Risk, vulnerability and problem drug use: identifying highrisk groups', Drugs: education, prevention and policy, 5, pp. 217-232.
[3] Centralförbundet för alkohol­ och narkotikaupplysning huumausaineiden väärinkäyttöä ja niiden laitonta kauppaa vastaan taistelva yntoistyöryamä (ns Pompidou­rykmä) (2000), The 1999
Drugs in focus is a series of policy briefings published by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA), Lisbon.
Teemana huumeet on tilannekatsausten sarja, jota julkaisee Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EHNVS), Lissabon.
Original language: English.
Alkuperäinen kieli: englanti.
They may also be downloaded from the EMCDDA web site (http://www.emcdda.org).
Ne voidaan myös ladata EHNVS:n verkkosivustosta osoitteesta (http://www.emcdda.org).
For free subscriptions, please contact us by e-mail (info@emcdda.org).
Tilaukset (maksuttomat) voidaan lähettää sähköpostitse osoitteeseen (info@emcdda.org).
Register on the EMCDDA home page for updates
Uusien tuotteiden päivityksistä on rekisteri EHNVS:n kotisivulla.
OFFICIAL PUBLISHER: Office for Official Publications of the European Communities © European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, 2002 EXECUTIVE DIRECTOR: Georges Estievenart EDITORS: Kathy Robertson, John Wright AUTHOR: Richard Hartnoll GRAPHIC CONCEPTION: Dutton Mernfield, UK Printed in itaiy
VIRALLINEN JULKAISIJA: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto © Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2002 JOHTAJA: Georges Estievenart TOIMITTAJAT: Kathy Robertson, John Wright TEKIJÄ: Richard Hartnoll GRAAFINEN SUUNNITTELU: Dutton Merrifield, Yhdistynyt kuningaskunta Printed in Italy
Drug injecting challenges public health policy
Huumeiden pistoskäyttö - yleiskatsaus jatkuessa.
opinion in many parts of Europe over the last 10 years — particularly the increasing acceptance of harm-reduction measures as integral to comprehensive public health policy on drugs.
Mitä pidempi "pistoskäyttöura" käyttäjällä on, sitä suurempi mahdollisuus hänellä on kuolla yliannostukseen.
Reducing such consequences is the second target of the European Union drugs strategy (2000-04).
Siksi ρ i stos käyttäjiin kohdistuvia toimia pitäisikin toteuttaa mahdollisimman ajoissa.
The EU action plan on drugs, which translates this strategy into practical steps, stresses the importance of a range of responses. These include: outreach and low-threshold services; substitution and drug-free treatment; counselling; innovative information and awarenessraising campaigns; and risk-reduction programmes targeted at high-risk, hard-to-reach groups.
missä sitä on sovellettu jo pitempään, on saatu selkeää näyttöä siitä, että sen avulla voidaan rajoittaa riskikäyttäytymistä ilman, että samalla pistoskäyttö lisääntyisi tai pois heitettyjen neulojen määrä kasvaisi [4], sukupuoliteitse leviäviä tartuntatauteja väestönosaan, joka ei käytä huumeita pistämällä.
'Studying drug injecting is no easy task, largely due to its hidden nature and low prevalence in the general population.
Joissakin maissa hygieeniset ja valvotut pistostilat ovat uudempi ja kiistellympi lähestymistapa, josta on saatu alustavasti joitakin myönteisiä tuloksia.
Why and how people decide to engage in such dangerous behaviour is difficult for most of us to understand. But we must understand it and respond with effective education and prevention measures.'
On olemassa viitteitä siitä, että ne tekevät pistoskäytöstä aiempaa turvallisempaa syrjäytyneiden kadulla asuvien ja siellä huumeita käyttävien henkilöiden keskuudessa [5].
MIKE TRACE, CHAIRMAN, EMCDDA MANAGEMENT BOARD
huumekuolemista tai yliannostuksista liittyy nimenomaan huumeiden pistoskäyttöön.
Page 2
Yliannostuskuolemien määrä on vähenemässä joissakin maissa ja lisääntymässä joissakin toisissa, joissa aikaisempi laskusuunta on kääntynyt päinvastaiseksi [2].
Drug injecting — overview drug injecting and risky behaviour and the wider issues of social marginalisation associated with them.
EU:n alueella asuu tällä hetkellä puolesta miljoonasta miljoonaan pistämällä huumeita käyttävää henkilöä; mukana eivät tällöin ole henkilöt, joiden pistoskäyttö on satunnaista tai tapahtunut kaukana menneisyydessä.
In northern EU countries, HIV infection among drug injectors is relatively low — under 5 % — and mostly stable.
HIV-tartunnan saaneiden osuus huumeita pistämällä käyttävien keskuudessa on pohjoisissa EU-maissa suhteellisen alhainen, alle 5 %, ja se on myös pysynyt melko vakaana.
Southern EU levels are around 20 %, although they are generally declining.
EU:n eteläisten maiden kohdalla vastaava luku on noin 20%, vaikka sekin on yleisesti ottaen pienenemässä.
But in several Member States, there are worrying local increases in HIV among injectors.
Huumeiden pistoskäyttöä ja siihen liittyviä terveysvaurioita ei voida estää tai vähentää vain jonkin yksittäisen toimenpiteen avulla.
EU-wide, continuing high levels of hepatitis C among drug injectors (50-80 %) imply high health-care costs in future.
Käyttäjien haavoittuvuus ja syrjäytyneisyys edellyttävät erityisen huomion kiinnittämistä heidän ihmisoikeuksiinsa.
There are probably between a half and one million drug injectors in the EU today, excluding those who inject occasionally or who have injected in the past.
Huumeisiin liittyvien tarttuvien tautien hillintään ja vähentämiseen keskittyvissä strategioissa on otettava huomioon kliiniset, oikeudelliset ja käytännölliset seikat samoin kuin poliittiset, yhteiskunnalliset ja ammatilliset näkökohdat.
This represents less than 0.4 % of the EU population aged 15-64, and no more than 5 % of the estimated 18 million who use illegal drugs each year [2].
Tähän mennessä hankitun näytön perusteella edellä mainitut toimenpiteet kuitenkin vaikuttavat varsin toimivilta [4].
Most of the annual 7 000-8 000 acute drug deaths or overdoses recorded in the EU are drug-injection related.
Huumeiden pistoskäytöstä on tällä hetkellä käytössä tietoja 129 maasta ja alueelta kaikkialta maailmasta.
Overall, the number of overdoses is stable, following large rises in the previous two decades; but this masks key differences.
Näistä 103 tapauksessa on raportoitu myös siihen liittyviä HIV-tartuntoja.
Overdose deaths are down in some countries but up in others, with previously falling trends reversing [2].
Huumeiden pistoskäyttöön liittyvät HIV-tartunnat voivat levitä äärettömän nopeasti, sillä joissakin tapauksissa HIV:n levinneisyys on noussut pistämällä huumeita käyttävien keskuudessa parissa vuodessa nollasta 40 %:iin.
In Europe, the main drugs involved are heroin and, to a lesser extent, cocaine or amphetamines (see Figure 1).
Pistoskäyttöön liittyvä HIV:n viimeaikainen leviäminen on ollut räjähdysmäistä joissakin Itä-Euroopan osissa, joissa ongelmaan etsitään kiireellisesti tehokkaita vastatoimia [1].
Cocaine is not usually injected, except in combination with heroin. Other drugs, such as benzodiazepines, are also sometimes injected.
Koko EU:ssa C-hepatiittitartunnan saaneiden osuus pistoskäyttäjien joukossa on edelleen korkea (50-80 %), mikä aiheuttaa tulevaisuudessa tuntuvia terveysmenoja.
Some countries report falls in recent years in injecting among heroin users entering treatment; others report rises [2].
Myös B-hepatiittitartunnan saaneiden osuus on korkea, vaikka se vaihteleekin melkoisesti [2].
Injecting drug use is currently reported by 129 countries and territories worldwide, of which 103 also report associated HIV.
Suurin osa EU:n alueella vuosittain tapahtuvista 7 000-8 000 äkillisistä
HIV transmission associated with drug injecting can spread extremely rapidly, with HIV prevalence among intravenous drug users rising from virtually zero to 40 % within one to two years in some cases.
Huumeiden pistoskäyttöön ja riskikäyttäytymiseen sekä laajemmin niihin liittyvään sosiaaliseen syrjäytymiseen puuttuminen pitäisi asettaa etusijalle kansanterveyspolitiikkaa linjattaessa.
The recent spread of HIV associated with drug injecting has been explosive in parts of eastern Europe, where effective responses are urgently needed [1].
Euroopassa pistämällä käytetyt aineet ovat pääasiassa heroiini sekä vähemmässä määrin kokaiini ja erilaiset amfetamiinit (katso kuva 1).
Continued incidence of drug injecting and new cases of infection underline the need to avoid complacency.
Kokaiinia käytetään pistämällä yleensä vain yhdessä heroiinin kanssa.
The first priority of public health policy should be to address
Pistämällä käytetään myös muita huumeita, esimerkiksi bentsodiatsepiinejä.
Drug injecting is associated closely with marginality and stigma.
3 Toiminnan on vastattava pistoskäyttäjien todellisuutta
Figure 1 — Mode of use of different drugs (clients starting drug treatment in the EU)
Kuva 1. Eri huumeiden käyttötavat (EU:n alueella huumehoidon aloittavat asiakkaat)
0 'Drug injecting spread very quickly in western countries in the 1970s and 1980s, and now seems to be extending rapidly in other regions of the world.
Huumeiden pistoskäytön syyt ovat usein vaikeasti löydettävissä, ja pistoskäyttöä muovaavat usein paikalliset perinteet ja alakulttuurit, joissa on suuria eroja usein jo yhden ainoan kaupungin sisällä.
But in the 1990s, some western countries reported falls in injecting.
AIDSin pelko lisäsi aikoinaan pistoskäytön vastustusta.
This may imply room for improvement and intervention — if the nature of such changes can be understood.'
On myös tärkeää varmistua siitä, että lähestymistapa on asianmukainen ja että kohderyhmät hyväksyvät sen.
GEORGES ESTIEVENART EMCDDA EXECUTIVE DIRECTOR
5 Strategioiden on oltava moni-ilmeisiä
Figure 2 — Drug injection and drugrelated health damage
Kuva 2. Huumeiden pistoskäyttö ja huumeisiin liittyvät terveyshaitat
A common cause of serious health damage cu
On olemassa näyttöä siitä, että varsin monet yliannostuskuolemat olisivat vältettävissä [7].
(*) Illegal drug use: any use of illegal drugs in last 12 months
(*) Laittomien huumeiden käyttö: minkä tahansa laittoman huumeen käyttö viimeisten 12 kk:n aikana
Drugrelated health damage
Huumeisiin liittyvät terveyshaitat
Drug injecting is the common denominator of most serious drugrelated health damage in the EU [2] (see Figure 2).
Huumeiden pistoskäyttö on usein yhteinen nimittäjä vaikeimmissa huumeiden aiheuttamissa terveyshaitoissa EU:ssa (katso kuva 2) [2].
The main hazards are life-threatening infectious diseases, such as HIV, hepatitis Β and C, tuberculosis and endocarditis, and complications such as abscesses or non-fatal overdoses.
Pahimpia riskejä ovat hengenvaaralliset infektiosairaudet, kuten HIV, hepatiitti Β ja C, tuberkuloosi ja endokardiitti, sekä käytön aiheuttamat komplikaatiot, kuten paiseet tai vakavat yliannostukset.
The mortality rate in opiate injectors is 20 times higher than that in the general population, due to overdoses, suicide or drugrelated illnesses and accidents.
Opiaatteja pistämällä käyttävien kuolleisuusluvut ovat 20 kertaa korkeammat muuhun väestöön verrattuna yliannostusten, itsemurhien tai huumeiden käyttöön liittyvien sairauksien ja onnettomuuksien vuoksi. Pistoskäyttäjät voivat myös välittää
Drug injectors are also sources of sexual transmission of infectious diseases to the wider, non-injecting population.
Tartuntatautiriski lisääntyy myös pistoskertojen lisääntyessä ja pistoskäytön
July-August 2002
Heinä-elokuu 2002
particular attention must be paid to their human rights.
Huumeiden pistoskäyttö -:oimintalinjoja koskevia näkökohtia o'
Action must reflect the realities of injecting
Huumeiden ostetaan esiin vain joitakin avainteemoja ja -tiedonlähteitä niitä lukijoita varten, jotka tahtovat hankkia lisää asiaa koskevaa tietoa.
Hygienic and supervised injecting rooms are a recent and more controversial initiative in a few countries, with some early positive results.
Huumeiden pistoskäyttö kansanterveystyön haasteena
Interventions must therefore heed local sensitivities and take account of latest research [1].
1 Vaikka huumeiden pistoskäyttö onkin harvinaista, sillä on suuri vaikutus kansanterveystilanteeseen.
Fear of AIDS might have boosted resistance to drug injecting once, but less so now — and responses must seek other ways to discourage drug users from starting to inject.
Se liittyy läheisesti sosiaaliseen syrjäytymiseen, ja vaikka pistoskäyttö on vähentynyt joissakin maissa, se on lisääntynyt samalla toisissa maissa.
Strategies to contain and reduce drugrelated infectious diseases must focus on ethical, clinical, legal and practical issues as well as political, public and professional concerns.
EU:n jäsenvaltioiden on vähennettävä huumeiden pistoskäytön seurauksia
All this calls for a balance between individual needs and community concerns, supported by key professionals, and at least not opposed by the public.
2 Huumeiden pistoskäyttö on syynä huumeiden käyttäjien useimpiin HIV- ja hepatiittitapauksiin sekä yliannostuskuolemiin Euroopassa.
It is also important to ensure that the approach is appropriate and acceptable to the target groups themselves.
Terveyshaittojen vähentämiseen tähtäävissä kansanterveystoimissa pistoskäytön ja siihen liittyvien riskien vähentäminen onkin asetettava etusijalle.
Overdose risks from drug injecting are increased by sedatives or alcohol combined with opiates, volatile heroin potency and the precarious existence of many injectors.
3 Huumeiden pistoskäytön jatkuminen, riskikäyttäytyminen sekä joissakin maissa havaittu yliannostus- ja tartuntatautitapausten lisäys korostavat tarvetta entistä laajempiin toimiin pistoskäytön ja siihen liittyvien riskien vähentämiseksi käyttäjien keskuudessa.
Drug treatment, especially substitution treatment, helps reduce such behaviour.
Jotkin tämän lähestymistavan osa-alueet ovat muita kiistellympiä.
Through contact with treatment services, injectors can also gain access to health education, disease testing and treatment for disease.
Jotkin ovat kokeiluluontoisia tai vasta arvioinnin kohteena, kun taas jotkin toiset ovat vakiinnuttaneet asemansa ja perustuvat selviin tutkimuksellisiin näyttöihin.
High-risk circumstances, often due to the short-term urgency of much drug injecting, include: lack of clean syringes and conditions for hygienic injection; and repressive policing that encourages hurried and surreptitious injecting.
5 Monien paikallisiin olosuhteisiin sovellettujen toimien on havaittu olevan käyttökelpoisia tarttuvien tautien rajoittamisessa.
Overdose deaths are not necessarily immediate. The reactions of other drug users who may be present are often inappropriate or delayed due to lack of knowledge or fear of the police.
Näihin saattavat kuulua esimerkiksi kenttätyö ja tiedon jakaminen, neulojen vaihto, korvaushoito sekä osittain kiistanalaiset pistoshuoneet.
This also calls for action such as resuscitation training for injectors or first-aid posts in high-risk zones.
Tutkimusten mukaan vaikuttaa siltä, että edellä mainitut lähestymistavat eivät vastoin monien esittämiä pelkoja lisää huumeiden käyttöä eikä pistoskäyttöä.
But not all, or even most, injectors seek treatment.
Huumeiden pistoskäyttö on harvinaista.
Some deliver information or sterile injection material, while others emphasise the need to empower drug injectors to change their behaviour [3].
Suuri yleisöjä monet huumeiden käyttäjätkin suhtautuvat siihen kielteisesti.
First-time or intermittent injectors are at high risk of using someone else's syringe, and perhaps of overdose. Subsequently, infection increases with the number and duration of injections.
Vaikka huumeita pistämällä käyttävät ovatkin vain pieni vähemmistö, tämä käyttötapa aiheuttaa nykyään Euroopassa suurimman osan huumeiden käytön vakavista terveysseuraamuksista, esimerkiksi huumekuolemista ja tartuntatautien leviämisestä.
Evidence indicates that many overdoses are avoidable [7]. Action should be based on understanding drug injectors' perceptions of risks, and how they cope with them.
Tällaisten seurausten vähentäminen on Euroopan unionin huumausainestrategian (2000-2004) toisena mainittu tavoite.
Initiatives could include: education targeted at drug users; first-aid training for drug workers and users; and the development of protocols for summoning emergency services.
Vastuu huumeisiin liittyvien terveyshaittojen vähentämisessä on laajalti paikallisella
Encouraging a reduction in needle and syringe sharing is a cornerstone intervention of public health strategies targeting injecting drug users in most EU countries. Surveys associate syringe distribution, exchange and availability with declines in levels of needle and syringe sharing and reduced risk of HIV transmission [1].
Katsaus huumeiden pistoskäyttöä koskevaan tutkimukseen on julkaistu nimellä Injecting drug use, risk behaviour and qualitative research in the time of AIDS Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EHNVS) /ns/ghfs-sarjassa heinäkuussa 2001 [1].
These actions should be placed in the broader context of a public health approach to reducing drugrelated health damage.
6 Huumeiden käyttö pistämällä lisää olennaisesti yliannostuksen vaaraa, erityisesti vankilasta vapautuvien sekä kaikkein syrjäytyneimpien käyttäjien keskuudessa.
Drug injecting and associated health damage cannot be prevented or reduced by a single intervention.
Jotkin, jopa varsin useat, yliannostustapaukset ovat vältettävissä.
July-August 2002
Päälähteet
Conclusi« > rug injecting — policy considerations ., .. public health policy. Drug injecting, in particular, poses serious health risks and major challenges.
Strategian käytännön toteutuksen tukena olevassa, EU:n huumeita koskevassa toimintasuunnitelmassa painotetaan useitakin keinoja ongelmaan puuttumiseksi.
This briefing highlights some key issues and primary sources for those wishing to know more. On the basis of current knowledge, the following conclusions need to be addressed by policy-makers.
Näitä ovat etsivä kenttätyö ja matalan kynnyksen palvelut, korvaushoito ja lääkkeetön hoito, neuvonta, innovatiiviset tiedotus- ja tietoisuuskampanjat sekä erityisen riskialttiille ja vaikeasti tavoitettaville ryhmille suunnatut riskikäytön vähentämisohjelmat.
Evidence suggests that such responses do not increase drug use or drug injecting, as some fear.
Steroidien pistoskäyttö urheilu- tai muissa tarkoituksissa ei ole tällöin mukana.
[1] European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) (2001), Injecting drug use, risk behaviour and qualitative research in the time of AIDS, EMCDDA Insights series No 4, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 2001.
Tässä lyhyessä tiivistelmässä otetaan esille tärkeimpiä haasteita, joita huumeiden pistoskäyttö aiheuttaa Euroopassa kansanterveystyölle. Tarkoituksena on kuvata pistoskäytön seurauksia sekä erilaisia lähestymistapoja ja toimenpiteitä ongelmien vähentämiseksi.
Data on prevalence, drug treatment demand, drugrelated deaths and infectious diseases (EMCDDA 2001 Annual report data library) http://annualreport.emcdda.org/ en/sources/index.html
1 Vaikka huumeiden pistoskäyttö kohdistuukin alle 0,4 %:iin EU:n 15-64-vuotiaasta väestöstä, se on erityisen huolestuttava ilmiö siihen liittyvien moninaisten terveysongelmien ja sosiaalisen syrjäytymisen vuoksi.
[2] European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) (2001), 2007 Annual report on the state of the drugs problem in the European Union, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 2001 (see also Reitox sources at http://www.emcdda.org/infopoint/ publications/national_reports.shtml).
[2] Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EHNVS) (2001), 2001 Vuosiraportti Euroopan unionin huumeongelmasta, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 2001 (ks. myös http://www.erriCdda.org/infopoint/ publications/national_reports.shtml).
[3] European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) (1999), Outreach work among drug users in Europe, EMCDDA Insights series No 2, EMCDDA, Lisbon, 1999.
[3] Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EHNVS) (1999), Outreach work among drug users in Europe, EHNVS lnsights-sar\a nro 2, EHNVS, Lissabon, 1999.
OFFICIAL PUBLISHER: Office for Official Publications of the European Communities © European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, 2002 EXECUTIVE DIRECTOR: Georges Estievenart
Useimpien ihmisten on vaikeaa käsittää, miksi ja miten jotkut päättävät omaksua näin vaarallisia käyttäytymismuotoja. Ilmiö on kuitenkin ymmärrettävissä, ja siihen on vastattava tehokkaalla koulutuksella ja ehkäisevällä työllä."
The briefings are published six times a year in the 11 official languages of the European Union plus Norwegian.
Tilannekatsaukset julkaistaan kuusi kertaa vuodessa EU:n 11 virallisella kielellä ja norjaksi.
They may also be downloaded from the EMCDDA website (http://www.emcdda.org).
Ne voidaan myös ladata EHNVS:n verkkosivustosta osoitteesta (http://www.emcdda.org).
Por free subscriptions, please specify your requirements via e-mail (info@emcdda.org).
Tilaukset (maksuttomat) voidaan lähettää sähköpostitse osoitteeseen (info@emcdda.org).
EDITORS: Kathy Robertson, John Wright AUTHOR: Richard Hartnoll CONTRIBUTORS: Dagmar Hedrich, Linda Montanari, Deborah Olszewski, Julian Vicente, Lucas Wiessing GRAPHIC CONCEPTION: Dutton Mernfield, UK Printed in Italy
VIRALLINEN JULKAISIJA: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto © Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2002 JOHTAJA: Georges Estievenart TOIMITTAJAT: Kathy Robertson, John Wright TEKIJÄ: Richard Hartnoll AVUSTAJAT: Dagmar Hedrich, Linda Montanan, Deborah Olszewski, Julian Vicente, Lucas Wiessing GRAAFINEN SUUNNITTELU: Dutton Merrifield, Yhdistynyt kuningaskunta Printed in Italy
Drug prevention in schools — overview
Ehkäisevä huumetyö EU-maiden kouluissa
Organisation of prevention delivery at national level/monitoring systems on prevention activities
EHNVS on ehkäisevää työtä tukeakseen julkaissut tieteellisen monografian ja ohjeet ehkäisevän huumetyön arvioinnista [2].
dangers of illegal drugs — does not work either. When young people, through their own experience or contacts, sense that they have been misled, they will subsequently reject any information on drugs from 'official' channels.
Pinnareiden ja koulutusjärjestelmästä pudonneiden suuri määrä sekä sosiaalisen syrjäytymisen seuraukset vähentävät kouluissa tehtävän ehkäisevän huumetyön vaikutusta.
Monitoring system partly in place or under development
Siksi vain harvat jäsenvaltiot voivat taata, että niiden ehkäisevän työn toimet on valittu, toteutettu ja valvottu huolellisesti ja laaja-alaisesti.
Programme based: Focus on the controlled implementation of school programmes r
Näin tärkein poliittinen tavoite on pitää nuoret koulussa, ja lisäksi voidaan toteuttaa erityistoimia ja etsivää kenttätyötä riskiryhmien parissa.
Sophisticated monitoringsystem in place
Useimpia jäsenvaltioiden kouluissa toteutettavia ehkäisevän työn ohjelmia ei
¡ provide them with relevant materials, the evidence base and design of the intervention tends to be higher, according to EMCDDA data.
Ensimmäinen askel järkiperäisessä ehkäisevässä huumetyössä on laatia virallinen huumestrategia, johon sisältyvät täsmälliset tavoitteet ja johon sisältyy myös ehkäisevä huumetyö kouluissa.
Evidence of success can be proved only by regular and systematic evaluation, which is not the rule in the EU at present.
Nämä mekanismit toimivat hyvin vain harvoissa jäsenvaltioissa.
However, as results have been shown to be transferable across national and cultural boundaries, international research can be used to guide programme development.
Se, miten hyvin ehkäisevä työ on järjestetty, toimii osoittimena valtion vaikutuksesta kouluissa tehtävään ehkäisevään työhön, sen seurantaan, laadunvalvontaan ja arviointiin.
Clearly, there is an urgent need for EU-level research in this area.
Mallit ovat kuitenkin hyvin erilaisia eri EU:n maissa.