natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Work to motivate and support pharmacists to develop the services they offer to drug users could form an important part of extending the role of pharmacies, but to date only France, Portugal and the United Kingdom appear to be making significant investments in this direction.
Apteekkien virallisia ruiskujen vaihto- tai jakeluverkostoja on yhdeksässä Euroopan maassa (Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Alankomaissa, Portugalissa, Sloveniassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa), mutta niihin osallistumisessa on suurta vaihtelua, siten että niihin kuuluu enimmillään lähes puolet apteekeista (45 %) Portugalissa ja vähimmillään alle prosentti apteekeista Belgiassa.
Mortality and drugrelated deaths
Pohjois-Irlannissa neulojen ja ruiskujen vaihto on järjestetty nykyään yksinomaan apteekkien kautta.
From these data, it is possible to make a crude estimation of the annual number of syringes available per injector (1).
kohti vuosittain saatavilla olevien ruiskujen määrästä.
Based on the most recent data available, coverage rates of NSPs vary considerably, with the number of syringes distributed per estimated IDU per year varying from 2–3 in Greece, through 60–90 in the Czech Republic, Latvia, Austria and Portugal, to approximately 110 in Finland, 210 in Malta and more than 250 in Luxembourg and Norway.
(1) Tuoreimpien saatavilla olevien tietojen perusteella neulojen ja ruiskujen vaihtoohjelmien kattavuus vaihtelee voimakkaasti siten, että Kreikassa jaetaan vuosittain arviolta 2–3 ruiskua injektiokäyttäjää kohti, Tšekissä, Latviassa, Itävallassa ja Portugalissa niitä jaetaan 60–90, Suomessa noin 110, Maltassa 210 sekä Luxemburgissa ja Norjassa yli 250.
In addition, syringes are also available from pharmacies, and data from the Czech Republic and Finland allow overall syringe availability to be estimated.
Ruiskuja on lisäksi saatavilla myös apteekeissa, ja Tšekin ja Suomen tietojen perusteella voidaan arvioida ruiskujen kokonaissaatavuus.
Combining distribution and sales data suggests that, in a year, drug injectors obtain on average 125 syringes in the Czech Republic and 140 syringes in Finland.
Yhdistettyjen jakelu- ja myyntitietojen perusteella injektiokäyttäjät saavat vuosittain keskimäärin 125 ruiskua Tšekissä ja 140 ruiskua Suomessa.
Most information on mortality among problem drug users in Europe refers to opioid users.
Niitä ovat muun muassa käyttötavat, riippuvuusaste ja käytettävä huume.
Mortality related to other forms of drug use is less well known but remains an important public health issue.
HIV:n levinneisyyden ja ruiskujen jakeluohjelmien kattavuuden välisestä suhteesta hiljattain tehty tutkimus viittaa siihen, että käyttäytymistekijät, kuten injektiokäytön tiheys ja ruiskujen henkilökohtainen uudelleenkäyttö, vaikuttavat voimakkaasti siihen, kuinka paljon ruiskuja on jaettava, jotta HIV:n levinneisyysastetta voidaan laskea huomattavasti (Vickerman et al., 2006).
Many factors are known to influence injecting frequency among those using drugs, including patterns of use, level of dependency and type of drug used.
Ruiskujen ostaminen apteekeista saattaa olla joillekin injektiokäyttäjille tärkein väylä yhteydenpitoon terveydenhuoltopalvelujen kanssa, ja sitä voitaisiin hyödyntää muiden palvelujen tarjoamisessa.
A recent study exploring the relationship between HIV prevalence and the coverage of syringe distribution suggested that behavioural factors, e.g. injecting frequency and personal reuse of syringes, strongly influence the level of syringe distribution required to achieve a substantial decrease in HIV prevalence (Vickerman et al., 2006).
Apteekkien roolia voitaisiin kasvattaa kannustamalla apteekkareita kehittämään huumeidenkäyttäjille tarjottavia palveluja ja tukemalla heitä siinä, mutta nykyisin ainoastaan Ranska, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta näyttävät tekevän merkittäviä investointeja siihen suuntaan.
The measurement of syringe coverage is an important component of understanding the likely effects of syringe distribution in disease prevention and for assessing unmet needs.
Ruiskujen saatavuuden mittaaminen on tärkeää, jotta voidaan ymmärtää niiden jakelun todennäköiset vaikutukset tautien ehkäisyyn ja arvioida täyttämätön tarve.
However, it is important to take account of the availability of syringes through pharmacies sales (prices, density of pharmacy network) as well as drug injectors’ behavioural patterns and environmental factors in interpreting these data.
Näiden tietojen tulkinnassa on kuitenkin tärkeää ottaa huomioon myös ruiskujen myynti apteekeissa (hinnat, apteekkiverkon tiheys) sekä huumeidenkäyttäjien käyttäytymistavat ja ympäristötekijät.
This issue is further discussed in the 2006 statistical bulletin.
Tätä kysymystä käsitellään tarkemmin vuoden 2006 tilastotiedotteessa.
See the 2006 statistical bulletin for technical notes.
Katso tekniset huomautukset vuoden 2006 tilastotiedotteessa.
The study found a very high mortality among opioid users compared with their peers: 6–20 times higher among males and 10–50 times higher among females.
Huumeiden ongelmakäyttäjien kuolleisuustiedot koskevat Euroopassa useimmiten opioidien käyttäjiä.
Roughly one third of these drugrelated deaths were due to overdoses, although this proportion was higher in cities with a low prevalence of HIV infection among drug injectors, and is likely to increase once highly active antiretroviral treatment (HAART) becomes more widely available.
Muihin huumeidenkäytön muotoihin liittyvästä kuolleisuudesta ei ole yhtä paljon tietoa, mutta se on silti tärkeä kansanterveydellinen kysymys.
mortality 9.5 times higher than in the general population, but with a decreasing trend.
(onnettomuuksista, itsemurhista).
As opioid users age, mortality resulting from chronic conditions (cirrhosis, cancer, respiratory diseases, endocarditis, AIDS) adds to mortality due to external causes other than overdoses, such as suicide and violence (Dutch national reports, 2004 and 2005, from the Amsterdam municipal health service). The living conditions of drug
Noin kolmasosa näistä huumekuolemista johtui yliannostuksesta, joskin niiden osuus oli korkeampi kaupungeissa, joissa HIV-tartuntojen määrä injektiokäyttäjien keskuudessa oli alhainen, ja se todennäköisesti kasvaa, kun HAART-hoidon saatavuus lisääntyy.
A mortality cohort study carried out in the Czech Republic found that the mortality of stimulant users was 4–6 times higher (standardised mortality ratio — SMR) than that of the general population, while that of opioid users was 9–12 times higher.
Tšekissä tehdyssä kuolleisuuden kohorttitutkimuksessa todettiin, että piristeiden käyttäjien kuolleisuus oli 4–6 kertaa korkeampi (vakioitu kuolleisuussuhde) kuin kokonaisväestössä, kun taas opioidien käyttäjien
Estimates of population mortality did not include Lisbon and Denmark.
Väestön kuolleisuutta koskevissa arvioissa Lissabon ja Tanska eivät ole mukana.
See EMCDDA (2002b).
Katso EMCDDA (2002b).
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths users (for example, homelessness, mental illness, violence, poor nutrition) may also contribute substantially to the high mortality in this group.
Luku 7: Huumeisiin liittyvät tartuntataudit ja huumekuolemat suoraan yhden tai usean huumeen käytöstä ja jotka tapahtuvat yleensä pian aineen tai aineiden käytön jälkeen.
Among males aged 15–39 years, mortality rates are typically three times higher (averaging 40 deaths per million), with seven countries presenting rates over 80 deaths per million.
) kuolleisuus oli 9–12 kertaa korkeampi.
Drugrelated deaths accounted for 3 % of all deaths among Europeans aged 15–39 in 2003–04, and for more than 7 % in Denmark, Greece, Luxembourg, Malta, Austria, the United Kingdom and Norway. These figures should be considered minimum estimates, and it should also be taken into account that, despite improvements, there are still important differences in quality of reporting between countries, such that direct comparisons should be made with caution (200).
Ranskassa tehdyssä kohorttitutkimuksessa, jossa seurattiin heroiinin, kokaiinin tai crackkokaiinin käytön takia pidätettyjä henkilöitä, todettiin, että miesten kuolleisuus oli viisi kertaa korkeampi ja naisten kuolleisuus 9,5 kertaa korkeampi kuin kuolleisuus kokonaisväestössä mutta että suuntaus oli laskeva.
Opioids are present in most cases of ‘acute drugrelated deaths’ due to illegal substances reported in the EU, although in many cases other substances are also identified during the toxicological examination, in particular alcohol, benzodiazepines and, in some countries, cocaine.
EU-maat ilmoittivat vuosina 1990–2003 joka vuosi 6 500:sta yli 9 000:een huumekuolemaa, ja näitä kuolemia oli kyseisellä ajanjaksolla yhteensä yli 113 000.
In Europe most cases of opioid deaths are related to heroin, but other
Lukuja voidaan pitää vähimmäisarvioina, sillä todennäköisesti osa
20 1 opioids play a role (see below) (
19 9 kuolemista jää useimmissa maissa kirjaamatta. (
Drugrelated death is a complex concept. In some reports it refers only to deaths caused directly by the action of psychoactive substances, while in other cases it includes also deaths in which drug use played an indirect or circumstantial role (traffic accidents, violence, infectious diseases).
Opioidien käyttäjien ikääntyessä kroonisista sairauksista (kirroosista, syövästä, hengityselinsairauksista, sydämen sisäkalvon tulehduksesta, aidsista) johtuva kuolleisuus tulee sen kuolleisuuden lisäksi, joka aiheutuu muista ulkoisista syistä kuin yliannostuksesta eli esimerkiksi itsemurhista ja väkivallasta (Alankomaiden kansalliset raportit vuosilta 2004 ja 2005, GGD Amsterdam, Amsterdamin terveydenhuoltopalvelut).
A recent report that analysed the types of harm caused by illegal drug use in the United Kingdom estimated that drugrelated death was the main harm related to drug use (MacDonald et al., 2005).
Myös huumeidenkäyttäjien elinolot (esimerkiksi kodittomuus, mielenterveyssairaudet, väkivalta, huono ravitsemus jne.) saattavat vaikuttaa huomattavassa määrin tämän ryhmän korkeaan kuolleisuuteen.
In this section, and in the EMCDDA protocol, the term ‘drugrelated deaths’ refers to those deaths caused directly by the consumption of one or more drugs and, generally, occurring shortly after the consumption of the substance(s).
Huumekuolleisuus vaihteli Euroopan maiden välillä voimakkaasti 0,2:sta yli 50 kuolemaan miljoonaa asukasta kohti (keskimäärin 13).
Between 1990 and 2003, from 6 500 to over 9 000 deaths were reported each year by the EU countries, adding up to more than 113 000 deaths during this period. These figures can be considered as a minimum estimate owing to probable
Useimmissa maissa luku on 7–30 kuolemaa miljoonaa asukasta kohti, ja se on yli 25 Tanskassa, Virossa, Luxemburgissa, Suomessa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Norjassa.
The majority of drug users who overdose are men (202), accounting for 65–100 % of cases, and in most countries the proportion ranges between 75 % and 90 %, with the highest proportion of females in the Czech Republic, Poland and Finland and the lowest in Greece, Italy and Cyprus.
Huumekuolleisuus on 15–39-vuotiaiden miesten keskuudessa tavallisesti kolme kertaa korkeampi (keskimäärin 40 kuolemaa miljoonaa kohti), ja se on seitsemässä maassa yli 80 kuolemaa miljoonaa kohti.
Population mortality rates due to drugrelated death varied widely between European countries, ranging from 0.2 to over 50 deaths per million habitants (average 13). In most countries the figure lies in the range of 7–30 deaths per
Vuosina 2003 ja 2004 huumekuolemien osuus kaikista 15–38-vuotiaiden eurooppalaisten kuolemista oli kolme prosenttia, ja se oli yli seitsemän prosenttia Tanskassa, Kreikassa, Luxemburgissa, Maltassa, Itävallassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Norjassa.
Most overdose victims are between 20 and 40 years old, with the mean age in most countries lying in the mid-30s (but ranging from 20 to 44 years). The mean age of overdose victims is lowest in Estonia, Slovenia, Bulgaria and Romania and highest in the Czech Republic, the Netherlands, Poland
Lukuja on pidettävä vähimmäisarvioina, ja on myös syytä ottaa huomioon, että parannuksista huolimatta raportoinnin laadussa on edelleen huomattavia eroja maiden välillä, joten suoria vertailuja on tehtävä varoen. (200)
) See EuroHIV (2005).
) Katso EuroHIV (2005).
The figure refers to the western and central areas of WHO Europe, which include some non-EU countries, and the total deaths for Estonia,
Luku viittaa WHO:n Euroopan aluetoimiston läntisiin ja keskisiin alueisiin, joihin kuuluu joitakin EU:n ulkopuolisia maita, sekä Viron,
Latvia and Lithuania (eastern area).
Latvian ja Liettuan kokonaiskuolleisuuteen (itäinen alue).
) This is the agreed common definition by the EMCDDA group of national experts.
) Tämä on EMCDDA:n kansallisten asiantuntijoiden ryhmän sopima määritelmä.
At present, most national case definitions are the same as the EMCDDA definition or very similar, although some countries still include cases due to psychoactive medicines or non-overdose deaths, generally as a limited proportion (see the 2006 statistical bulletin methodological note ’Drug-related deaths summary: definitions and methodological issues’. Section 1: EMCDDA definition and Section 2: National definitions and ’DRD standard protocol, version 3.0’).
Useimmissa maissa on nykyään kansallinen määritelmä, joka on sama tai samankaltainen kuin EMCDDA:n määritelmä, joskin jotkin maat sisällyttävät huumekuolemiin sellaiset kuolemat, jotka aiheutuvat psykoaktiivisista lääkkeistä tai joihin ei liity yliannostusta ja jotka muodostavat yleensä vain pienen osan kaikista huumekuolemista (katso menetelmiä koskeva huomautus ”Drug-related deaths summary: definitions and methodological issues” vuoden 2006 tilastotiedotteessa, osa 1: EMCDDA:n määritelmä ja osa 2: kansalliset määritelmät sekä ”DRD Standard Protocol, version 3.0”).
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe use among young people.
Vuosiraportti 2006: Huumeongelma Euroopassa joissa HIV-tartuntojen määrä injektiokäyttäjien keskuudessa on alhainen (katso ”Huumeiden ongelmakäyttäjien kuolleisuus”, s. 80).
This trend is common in EU-15 Member States and has been observed since the early 1990s, although in Sweden and the United Kingdom it is less marked.
tietojen mukaan 17 tapausta 7 516 kuolemantapauksesta), mutta tämän ikäluokan huumekuolemia ei välttämättä aina raportoida.
20 4 decrease in mean age is even observed in many cases (
20 3 tähän ikäluokkaan. (
There are very few reported overdose deaths among people under the age of 15 years (17 cases out of a total number of deaths of 7 516, based on most recent data available for each country), although drug deaths in this age group could be under-reported.
Naisten osuus on korkein Tšekissä, Puolassa ja Suomessa ja alhaisin Kreikassa, Italiassa ja Kyproksessa.
The EMCDDA figures include a few deaths among those over 65 years, with only seven countries reporting that more than 5 % of cases fall into this age group (203).
Näiden tulosten tulkinnassa on otettava huomioon, että opioidien käytön ja injektiokäytön yleisyys on erilainen miesten ja naisten keskuudessa.
Several countries reported the presence of methadone in a substantial proportion of drugrelated deaths in their 2005 Reitox reports.
Monissa uusissa jäsenvaltioissa sekä jäsenehdokasmaissa kuolleiden keski-ikä on melko alhainen (Virossa, Kyproksessa, Latviassa, Slovakiassa, Bulgariassa ja Romaniassa) ja alle 25-vuotiaiden osuus yliannostustapauksissa on korkea, mikä saattaa viitata siihen, että heroiinin käyttäjät ovat näissä maissa nuorempia kuin muualla.
The terminology used varies between countries, and in some cases it is difficult to determine what role methadone played in the death.
Tšekin korkea keski-ikä liittyy siihen, että lukuun on sisällytetty useita psykoaktiivisten lääkkeiden aiheuttamia kuolemia (kaavio 12).
In several new Member States and candidate countries the mean age at death is comparatively low (Estonia, Cyprus, Latvia, Slovakia, Bulgaria and Romania), and there is a high proportion of overdose cases younger than 25 years, which may signal a younger heroin-using population in these countries.
Useimmat yliannostuksen uhrit ovat 20–40-vuotiaita, ja heidän keski-ikänsä on useimmissa maissa noin 35 (vaihteluväli on kuitenkin 20–44 vuotta).
The high mean age in the Czech Republic is related to the inclusion of many deaths due to psychoactive medicaments (Figure 12).
Yliannostuksen uhrien keski-ikä on alhaisin Virossa, Sloveniassa, Bulgariassa ja Romaniassa ja korkein Tšekissä, Alankomaissa, Puolassa ja Suomessa.
In many Member States, the age of overdose victims is increasing, suggesting a decrease in initiation to heroin
Alle 15-vuotiaiden yliannostuskuolemia on ilmoitettu vain hyvin vähän (kaikkien maiden tuoreimpien
Denmark reported that methadone was the cause of poisoning (alone or in combination) in 44 % of deaths (95 out of 214 in 2004), a similar proportion to 2003, but with a clear increase from 1997; Germany reported that 345 cases were attributed to ‘substitution substances’ (46 alone and 299 with other narcotics in 2004) with
Yliannostuksen uhrien ikä on useissa jäsenvaltioissa nousemassa, mikä viittaa siihen, että yhä harvempi nuori aloittaa heroiinin käytön. Tämä suuntaus vallitsee kaikissa EU-15:n jäsenvaltioissa, ja se on ollut havaittavissa
Figure 12: Proportion of acute drugrelated deaths occurring under the age of 25 years in 2002
Kaavio 12: Äkillisten huumekuolemien osuus alle 25-vuotiaiden keskuudessa vuonna 2002
) See Table DRD-1 in the 2006 statistical bulletin.) See Figures DRD-3 and DRD-4 in the 2006 statistical bulletin.
) Suurin osa EMCDDA:lle ilmoitetuista tapauksista on opioidien yliannostuksia, joten opioideihin liittyvien tapausten kuvailussa käytetään äkillisten huumekuolemien yleisiä ominaispiirteitä.
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths
Luku 7: Huumeisiin liittyvät tartuntataudit ja huumekuolemat
Trends in acute drugrelated deaths
Uusissa jäsenvaltioissa suuntaus ei ole yhtä selkeä, ja monissa
National trends in drugrelated deaths can provide some insight into developments in patterns of problematic drug use in each country such as heroin epidemics and high-risk behaviours (e.g. injection), as well as treatment provision and even differences in heroin availability.
Useat maat ilmoittivat vuoden 2005 Reitoxin kansallisissa raporteissa, että huomattavassa osassa huumekuolemista havaittiin metadonia. Termistö ei ole yhdenmukaista maiden välillä, ja joissakin tapauksissa on vaikea arvioida, mikä osa metadonilla on ollut kuolemassa.
They can also, of course, reflect the success of medical emergency services
Vaikka Ranska ei olisikaan ilmoittanut kaikkia myrkytyksiä, ero on valtava.
a clear decrease since 2002; and the United Kingdom reported 216 cases with ‘mention’ of methadone (England and Wales, in 2003), also with a clear decrease from 2002.
Yhdistynyt kuningaskunta taas ilmoitti 216 tapausta, joissa ”mainittiin” metadoni (Englannissa ja Walesissa vuonna 2003), mikä myös on selkeästi vähemmän kuin vuonna 2002.
Spain reported that there were few overdose cases involving methadone in isolation (2 %), but that it was frequently present in combination in opioid deaths (42 %) and cocaine deaths (20 %).
Espanja ilmoitti, että vain harvaan yliannostukseen liittyi yksinomaan metadonia (2 %:iin tapauksista) mutta että sitä esiintyi usein opioidikuolemissa (42 %:ssa tapauksista) ja kokaiinikuolemissa.
Other countries did not report methadone deaths or the numbers reported were very small.
Muut maat eivät ole ilmoittaneet opioidikuolemia, tai niiden ilmoittamat luvut ovat olleet hyvin alhaisia.
It is unclear what factors lie behind these differences, and whether there is under-reporting of cases in some countries (205).
Erojen taustalla olevat tekijät ovat epäselviä, eikä ole varmuutta siitäkään, kattavatko joidenkin maiden ilmoitukset kaikki tapaukset. (205)
Data available from the EU reveal some general trends in drugrelated deaths.
EU:sta saatavilla olevista tiedoista ilmenee joitakin yleisiä suuntauksia huumekuolemissa.
Among the EU-15 Member States, a sharp increase was apparent during the 1980s and early 1990s, possibly paralleling the expansion of heroin use and injecting.
Huumekuolemat lisääntyivät EU-15:n jäsenvaltioissa voimakkaasti 1980-luvulla ja 1990luvun alussa, mikä saattoi heijastaa heroiinin käytön ja injektiokäytön lisääntymistä.
Drug deaths continued to increase between 1990 and 2000, although less sharply (Figure 13).
Vuosina 1990–2000 huumekuolemien kasvusuuntaus jatkui mutta heikkeni (kaavio 13).
The total annual number of drugrelated deaths in those Member States providing information (most Member States, old and new) increased by 14 %, from 8 054 in 1995 to 9 392 in 2000.
Tietoja toimittaneissa maissa (eli useimmissa vanhoissa ja uusissa jäsenvaltioissa) huumekuolemien vuotuinen kokonaismäärä kasvoi vuosina 1995–2000 14 prosenttia 8 054:stä 9 392:een.
Although research shows that substitution treatment reduces the risk of fatal overdose, it is important to monitor the number of deaths related to methadone and the circumstances surrounding the death (the source of the substance, whether it was consumed in combination with other substances, the point in the treatment process at which intoxication occurred) as part of the quality assurance monitoring for substitution programmes.
Vaikka korvaushoidon onkin tutkimuksissa osoitettu vähentävän yliannostuskuoleman riskiä, metadoniin liittyvien kuolemantapausten määrää ja niitä ympäröiviä olosuhteita (aineen lähde, sen käyttö muiden aineiden kanssa, hoitoprosessin vaihe, jossa myrkytys tapahtui) on tärkeää seurata osana korvaushoito-ohjelmien laadunvalvontaa.
Deaths due to buprenorphine poisoning appear to be rare, a fact that is attributed to the agonist–antagonist pharmacological characteristics of this drug.
Buprenorfiinimyrkytyksestä johtuvia kuolemia vaikuttaisi olevan vähän, mikä johtuu siitä, että kyseinen lääke on farmakologisilta ominaisuuksiltaan agonisti-antagonisti.
However, some deaths have been reported by European countries.
Euroopan maat ovat kuitenkin ilmoittaneet joitakin kuolemantapauksia.
In the 2005 national reports, only France and Finland recorded deaths related to this substance.
Vain Ranska ja Suomi ilmoittivat vuoden 2005 kansallisessa raportissaan tähän aineeseen liittyviä kuolemia.
In Finland, buprenorphine was found in 73 drugrelated deaths in 2004, the same number as in 2003, and was generally combined with benzodiazepines, sedatives or alcohol.
Suomessa buprenorfiinia esiintyi 73 huumekuolemassa vuonna 2004 samoin kuin vuonna 2003, ja sitä oli yleensä käytetty yhdessä bentsodiatsepiinien, rauhoittavien lääkkeiden tai
These high figures parallel increases in buprenorphine treatment in Finland, although the numbers treated are much lower than the estimated 70 000 to 85 000 people receiving buprenorphine in France.
Vuoden 2000 jälkeen useat EU-maat ovat ilmoittaneet huumekuolemien vähentyneen, mikä saattaa johtua hoidon tarjonnan ja haittojen vähentämiseen liittyvien aloitteiden lisääntymisestä, mutta myös huumeidenkäytön levinneisyysasteen laskulla saattaa olla merkitystä.
It is therefore interesting that in France only four cases of buprenorphine overdose were reported in 2004 (compared with eight cases in 2003).
Huumekuolemien määrä väheni Euroopassa kuusi prosenttia vuonna 2001, 13 prosenttia vuonna 2002 ja seitsemän prosenttia vuonna 2003.
In addition to France and Finland, three other countries reported cases (only two or three in each case) of death related to buprenorphine, but without evidence that the substance was the main causal agent.
Näistä parannuksista huolimatta vuonna 2003 ilmoitettiin vielä lähes 7 000 huumekuolemaa (Belgian, Espanjan ja Irlannin tiedot puuttuvat).
In previous years deaths due to fentanyl have been reported in the countries surrounding the Baltic Sea, but no such reports were included in the 2005 national reports.
Tietoja vuonna 2004 toimittaneissa maissa (19 maassa) huumekuolemien kokonaismäärä kuitenkin kasvoi kolme