natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Prevention is often divided into ‘universal’ prevention(targeting children and young people in general andimplying a no-use objective) and ‘targeted’ or ‘indicated’prevention (aimed at particular high-risk groups).
Ehkäisevä huumetyö jaetaan usein ”yleiseen” ehkäiseväänhuumetyöhön (jonka kohteena ovat lapset ja nuoret yleensäja jossa tavoitteena on estää huumeidenkäyttö kokonaan) ja”kohdennettuun” ehkäisevään huumetyöhön (joka ontarkoitettu riskiryhmille).
The latteris discussed in Chapter 3 (p. 63).
Viimeksi mainittua ehkäiseväähuumetyötä käsitellään luvussa 3 (s. 63).
School is the preferredsetting for universal prevention interventions as thisenvironment guarantees long-term and continuous access tolarge populations of young people.
Koulut ovatensisijainen ympäristö yleisessä ehkäisevässä huumetyössä,sillä näin tavoitetaan pitkällä aikavälillä ja jatkuvasti suurianuorisoryhmiä.
A recent researchproject on good practices in school-based prevention,funded by the European Commission (107), draftedrecommendations for school-based prevention programmesas well as for necessary frameworks: school policy andschool environment.
Euroopan komissio rahoitti äskettäinkouluissa tehtävän ehkäisevän huumetyön hyviä käytäntöjäkoskevan tutkimushankkeen (107), jossa laadittiin suosituksia
There is a broad evidence base fromthe international literature identifying approaches that arepotentially promising or confirmed to be effective (108).
Kansainvälisessä aineistossa onpaljon näyttöä lähestymistavoista, jotka voivat olla lupaavia tai jotka on todettu tehokkaiksi. (108
importance: recently, Denmark, Germany and Portugalhave set up pilot projects to develop monitoring systemssimilar to those already existing in Belgium, Greece, Spain,France, the Netherlands and the United Kingdom.
Tanskassa, Saksassa ja Portugalissa on äskettäinkäynnistetty pilottihankkeita, joissa kehitetään vastaaviaseurantajärjestelmiä kuin Belgiassa, Kreikassa, Espanjassa,Ranskassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessäkuningaskunnassa.
Curricular interventions (i.e. formal prevention programmeswith detailed contents and outline for sessions) are,according to existing knowledge (Tobler, 2001), the mostuseful way to deliver effective prevention in a controlledmanner that also allows evaluation of both process (gooddelivery) and outcome (positive results).
Opetusohjelmaan sisältyvät toimenpiteet (eli muodollisetehkäisyohjelmat, joissa on yksityiskohtainen sisältö jatuntirunko) ovat nykyisten tietojen perusteella (Tobler, 2001)paras keino toteuttaa tehokasta ja järjestelmällistäehkäisevää huumetyötä. Tällöin voidaan myös arvioidasekä prosessia (hyvä toteutustapa) että lopputulosta(myönteiset tulokset).
The proportion ofschools covered by such curricular programmes is relativelylow in some Member States, either because the necessaryinformation systems are missing (Germany, Italy) orbecause a non-programme-based treatment of prevention in daily school life is preferred (Austria and Finland (114) (
Joissakin jäsenvaltioissa tällaisenopetusohjelman piiriin kuuluvia kouluja on varsin vähänjoko siksi, että tarvittavat tietojärjestelmät puuttuvat(Saksaja Italia), tai siksi, että niissä suositaan muunlaistaehkäisevää huumetyötä päivittäisessä koulutyössä (Itävalta ja Suomi). (114) (
Purely informative and unstructured approacheshave been found to be ineffective (Hansen, 1992; Tobler,2001).
) sisältyy ehkäisevä huumetyö kouluissa.
Only a few Member States have national plans forschool-based prevention that detail the scope of actions tobe carried out (and to be avoided) and by whom (109).Other countries, however, prefer to develop municipal ordepartmental plans into which school-based prevention isintegrated (110).
(110) Niitäjäsenvaltioita, joissa on asetettu selkeitä sisältövaatimuksiakouluissa tehtävälle ehkäisevälle huumetyölle, on vielävähemmän (tämä on pakollista ainoastaan Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa).
Even fewer Member States have clearstandards for the content of school-based prevention(mandatory only in Ireland and the United Kingdom) (111).However, EU countries are beginning to recognise the needto provide high-quality prevention measures rather than justreiterating the importance of prevention in their nationalstrategies. Sweden is one of the few countries to admit thatits school-based prevention ‘was very often arranged withmethods that research has shown have little or no result,while effective methods were seldom in use’ (Skolverket,2000) and that lack of quality control led to a situation‘where any school principal was able to decide how drugeducation should be accomplished’.
(111) EU-maissa onkuitenkin alettu ymmärtää, että tarvitaan laadukkaitaehkäiseviä toimenpiteitä; ei siis riitä, että vain toistellaanehkäisevän huumetyön merkitystä kansallisissa strategioissa.Ruotsi on yhtenä harvoista maista myöntänyt, että kouluissatehtävässä ehkäisevässä huumetyössä sovellettiin hyvinusein menetelmiä, joista tutkimusten mukaan on vain vähäntai ei lainkaan hyötyä, ja että tehokkaita menetelmiäkäytettiin harvoin (Skolverket, 2000).
Now, the wholestrategy is being refocused towards ‘regular programmesbased on evaluated, effective methods’. Similarly, in France
Ruotsissa myöstodettiin laadunvalvonnan puuttumisen johtaneen siihen,että kuka tahansa rehtori pystyi päättämäänhuumevalistuksen toteuttamisesta.
Community-based prevention, on the other hand, is a veryheterogeneous concept partly because it is, by definition,decentralised.
Yhteisöissä tehtävä ehkäisevä huumetyö on puolestaanhyvin moninainen käsite, koska sitä tehdään hajautetustieikä yhteisiä piirteitä yhteisöllisyyden lisäksi juuri ole.Siihen sisältyy yleisiä toimenpiteitä (kuten työntekijöiden jakouluttajien koulutus), rakenteellisia toimenpiteitä
Interventions include generalactivities (such as staff training and training of trainers),structural measures (development of local policies andnetworks as well as involvement of decision-makers) and
Teemana huumeet 5 osoitteessa http://www.emcdda.eu.int/multimedia/publications/Policy_briefings/pb4_6/pb_05_FI.pdf.)Ks. kaavio 38 OL: Kouluissa tehtävää ehkäisevää huumetyötä koskevat kansalliset suunnitelmat (verkkoversio).)Ks. kaavio 39 OL: Ehkäisevän huumetyön organisointi (verkkoversio).)Katso taulukko 3: Yleiskatsaus ehkäisevän huumetyön toimintalinjoihin ja puitteisiin (verkkoversio).)Ks.
)See www.school-and-drugs.org.)See Drugs in focus No 5 at http://www.emcdda.eu.int/multimedia/publications/Policy_briefings/pb4_6/pb_05_EN.pdf.)See Figure 38 OL: National plans for school-based prevention (online version).)See Figure 39 OL: Organisation of prevention (online version).)See Table 3 OL: Overview on policies and frameworks for prevention (online version).)See Drugs in focus No 5 at http://www.emcdda.eu.int/multimedia/publications/Policy_briefings/pb4_6/pb_05_EN.pdf.)See Drugs in focus No 5 at http://www.emcdda.eu.int/multimedia/publications/Policy_briefings/pb4_6/pb_05_EN.pdf.)See Drugs in focus No 5 at http://www.emcdda.eu.int/multimedia/publications/Policy_briefings/pb4_6/pb_05_EN.pdf.)See Table 4 OL: Main quantitative parameters of school-based prevention programmes (online version).)See Table 5 OL: Prevention programmes in schools and kindergarten (online version).
Teemana huumeet 5 osoitteessa http://www.emcdda.eu.int/multimedia/publications/Policy_briefings/pb4_6/pb_05_FI.pdf.)Ks. Teemana huumeet 5 osoitteessa http://www.emcdda.eu.int/multimedia/publications/Policy_briefings/pb4_6/pb_05_FI.pdf.)Katso taulukko 4: Ehkäisevän huumetyön ohjelmien tärkeimmät määrälliset parametrit (verkkoversio).)Katso taulukko 5: Ehkäisevän huumetyön ohjelmat kouluissa ja lastentarhoissa (verkkoversio).
Mass media campaigns, despite the weak evidence base fortheir impact on consumption behaviour when used alone(Paglia and Room, 1999), as well as their considerablecost, often remain important pillars of prevention strategies.
Kampanjat joukkotiedotusvälineissä ovat usein tärkeä osaehkäisystrategioita huolimatta siitä, että yksinään niidenvaikutus kulutuskäyttäytymiseen on heikkoa (Paglia ja Room, 1999) ja että niiden kustannukset ovat huomattavat.
Measures to minimise drugrelated health damage, reduce deaths and mitigate public nuisance (119) have become an integral part of many national drugs strategies and a clear policy priority in a majority of countries (120).
Toimenpiteistä, joilla minimoidaan huumeisiin liittyviäterveyshaittoja, vähennetään kuolemia ja lievitetään yleisiä häiriöitä (119), on tullut monen kansallisen huumausainestrategian olennainen osa ja selkeä poliittinen painopistealue useimmissa maissa.
specific actions such as the provision of local centres for theprevention of addiction and marginalisation (France) orparent patrols/’night ravens’ (Denmark, Sweden and Norway) (117). Interventions are not necessarily organisedby community groups, but — as, for example, in Luxembourg — may be managed top-down by a nationalagency responsible for initiating projects, including drugawareness programmes.
(120) Kansalliset katupartiot (”night ravens”) (Tanska, Ruotsi ja Norja) (117).Toimenpiteet eivät välttämättä ole yhteisöryhmienjärjestämiä, vaan niitä voi johtaa ylhäältä käsinhankkeiden, kuten huumevalistusohjelmien,käynnistämisestä vastaava kansallinen virasto, niin kuin Luxemburgissa.
Often, there is a lack of a solidfoundation and of any clear goal; only in Greece are theaims and structure of community projects subject to anymonitoring process.
Toimenpiteiltä puuttuu usein kestävä perustaja selkeä tavoite; yhteisöhankkeiden päämääriä jarakennetta seurataan ainoastaan Kreikassa.
Except in Luxembourg and Ireland, nosignificant evaluations have been reported.
Tilanne ei olemerkittävästi kehittynyt lukuun ottamatta Irlantia ja Luxemburgia.
Implementation of harmreduction activities is described bythe national focal points as ‘very important’, ‘of keysignificance’, ‘fundamental’, ‘a priority’ or ‘a pivotal aspect of our national drug strategy’.
seurantakeskukset pitivät haittoja vähentävientoimenpiteiden toteuttamista ”erittäin tärkeänä”, ”hyvinmerkittävänä”, ”välttämättömänä”, ”ensisijaisena” tai”olennaisena” kansallisessa huumausainestrategiassa.
Family-based prevention, despite being frequentlymentioned as a key element in national strategies, seems tobe developed on a disparate, intuitive and impromptubasis, without any notable experience or evidence base.
Perheissä tehtävä ehkäisevä huumetyö mainitaan useinkansallisissa strategioissa, mutta sen toteutus vaikuttaa useinkirjavalta, suunnittelemattomalta ja valmistelemattomalta,eikä se juurikaan perustu kokemukseen tai näyttöön.
Afrequent feature is the training of parents in parenting skillsand/or dissemination of information (Belgium, Denmark,Germany, France, Italy, Portugal and Norway).
Siihensisältyy usein vanhemmuustaitojen opettamista vanhemmilleja/tai tiedotusta (Belgia, Tanska, Saksa, Ranska, Italia,Portugali ja Norja).
Only Ireland, the Netherlands and the United Kingdom havefocused projects in place, which target families at risk andconcentrate on socially deprived neighbourhoods.
Ainoastaan Irlannissa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on riskiryhmään kuuluvilleperheille suunnattuja hankkeita, jotka keskitetäänvähäosaisiin asuinalueisiin.
Spain,however, has issued a systematic and exhaustive overviewon family-based prevention practices (118), while Greece hasalso developed well-organised and well-documented familyprojects nationwide.
Espanjassa on kuitenkin laadittujärjestelmällinen ja kattava yleiskatsaus perheissä tehtävästäehkäisevästä huumetyöstä (118), samalla kun Kreikassa on kehitetty hyvin organisoituja asiallisesti dokumentoitujakansallisia perhehankkeita.
Syringeexchange programmes, outreach initiatives and lowthreshold services have continued to expand and in various countries have diversified to include basicmedical care, vaccinations, safer use education, overdose emergency care, first aid courses for drug usersor supervised consumption rooms.
Toistaiseksi ei ole pystytty vertaamaan ehkäiseväänhuumetyöhön eri jäsenvaltioissa käytettyjä varoja, vaikkasiinä olisi keskitytty ainoastaan kouluissa tehtävänehkäisevän huumetyön resursseihin.
Table 2 provides anoverview of selected harmreduction initiatives in the EU Member States and Norway.
Ruiskunvaihto-ohjelmat, kenttätyöaloitteet ja matalankynnyksen palvelut ovat edelleen yleistyneet, ja monissamaissa niitä on laajennettu peruslääkintähoitoon,rokotuksiin, entistä turvallisempaa käyttöä koskevaankoulutukseen, yliannostusten ensiapuun,huumeidenkäyttäjien ensiapukursseihin tai valvottuihinpiikitystiloihin.
Increased geographicalcoverage of syringeexchange programmes is among the most important measures to reduce injection-relatedinfections.
Taulukossa 2 annetaan yleiskuva haittojavähentävistä aloitteista EU:n jäsenvaltioissa ja Norjassa.Ruiskunvaihto-ohjelmien maantieteellisen kattavuudenlisääminen on tärkeimpiä keinoja suonensisäisestäkäytöstä aiheutuvien tartuntojen vähentämisessä.
Other interventions are generally lesswidespread and are presented here as ‘indicators’ of theorientation of drugs services responses towards the basichealth needs of marginalised drug users.
Muuttoimenpiteet ovat suppeampia, ja ne ovat tässä”indikaattoreita” palveluista, joita toteutetaansyrjäytyneiden huumeidenkäyttäjienperusterveydenhuollon tarpeisiin.
In all countries,drug-treatment initiatives, especially substitutionprogrammes, also make an important contribution toreducing drugrelated health damage.
Myöshuumehoitoaloitteilla ja etenkin korvaushoito-ohjelmillaon kaikissa maissa suuri merkitys huumeidenterveyshaittojen vähentämisessä.
(117 (118 (119 associated with drug dependence (Cordrogue 32).
(117 (118 (119 ehkäisemisestä ja vähentämisestä (Cordrogue 32).
)See Table 6 OL: Role of harm reduction (online version).
)Katso taulukko 6: Haittojen vähentämisen merkitys (verkkoversio).
Table 2: Geographical coverage of syringeexchange schemes and the availability of other selected health services for drug users in the EU Member States and Norway
Taulukko 2: Ruiskunvaihto-ohjelmien maantieteellinen kattavuus ja huumeidenkäyttäjien muiden valittujen terveyspalvelujen saatavuus EU:n jäsenvaltioissa ja Norjassa
Geographical coverage of
Ruiskunvaihto-ohjelmien
First aid courses
Valvotut piikitystilat
> 40 sites, major cities Yes
> 40 paikkaa, suuret kaupungit On
Trials under discussion
Kokeilua suunnitellaan
10 of 14 counties
10 maakuntaa 14:stä
Almost all cities
Melkein kaikki kaupungit
20 facilities in 11 cities
20 tilaa 11 kaupungissa
Three-year medical study started in 2002
Kolmevuotinen lääketieteellinen tutkimus alkoi vuonna 2002
18 of 19 regions, prisons
18 aluetta 19:stä, vankilat
2 facilities
2 tilaa
Trial in Andalucia and Cataluña
Kokeilu Andalusiassa ja Kataloniassa
87 of 100 départements
87 aluetta 100:sta
20 sites and outreach,
20 paikkaa ja kenttätyöohjelmaa, lähinnä Dublinin alue
Yes organisations in ‘many cities’; machines in smaller urban settings
Ser.T ja kansalaisjärjestöt ”monissa kaupungeissa”; automaatit pikkukaupungeissa
1 (planned)
1 (suunnitteilla)
Legal framework created main cities; machines in five cities
Erityispalvelut kolmessa suurimmassa kaupungissa; automaatteja viidessä kaupungissa
> 95 % of bigger cities Yes
> 95 % suurista kaupungeista On
21 rooms in 11 cities
21 tilaa 11 kaupungissa
Randomised clinical trial completed; 300 clients continue treatment
Satunnaistettu kliininen testi toteutettu; 300 asiakasta jatkaa hoitoa
13 towns across most provinces
13 kaupunkia useimmissa osavaltioissa
Legally possible, pharmacy-based programme; not foreseen
Lain mukaan mahdollista, ei suunnitteilla
Yes inhabitants, plus five smaller cities
Yli 50 000 asukkaan kaupungit ja viisi pienempää kaupunkia
Yes (at SEP)
Kyllä (ruiskunvaihtoohjelmissa)
Limited, ongoing heroin and Scottish cities; SEPs introduced
Ohjelmia useimmissa Englannin ja Skotlannin kaupungeissa; ruiskunvaihto-ohjelmat aloitettu Pohjois-Irlannissa 2001
Home Affairs Select prescription.
Heroiinin rajoitettu, jatkuva määrääminen.
Expansion in N. Ireland in 2001
Valiokunta suosittelee laajentamista (ja hallitus on periaatteessa suostunut siihen)
Oslo since 1988 and most major
Oslo vuodesta 1988 ja useimmat suuret kunnat
At least one service regularly provides safer use training courses.Regular first aid courses for drug users in at least in one city.See Table 11 OL: Strategies and selected measures to reduce drugrelated deaths in the EU Member States and Norway.
Huumeidenkäyttäjien säännöllisiä ensiapukursseja vähintään yhdessäkaupungissa.Katso taulukko 11: Strategiat ja valikoidut toimenpiteet huumekuolemien vähentämiseksi EU:n jäsenvaltioissa ja Norjassa.
Prevention of infectious diseases immunisation rates. Combined vaccination against hepatitisvirus A and B is recommended for drug users (BAG, 1997).
Tartuntatautien ehkäisy on onnistuttu lisäämään rokotusten määrää.Huumeidenkäyttäjille suositellaan yhdistelmärokotusta A- ja B-hepatiittivirusta vastaan (BAG, 1997).
Although vaccination is available and covered by healthsystems in most countries, reported immunisation rates arelow.
Vaikka rokotusta on tarjolla ja se kuuluu useimmissa maissaterveydenhuoltojärjestelmän piiriin, rokotettuja on vähän.
Syringeexchange programmes are available in allcountries, but coverage is very limited in Sweden and Greece.
Ruiskunvaihto-ohjelmia on kaikissa maissa, mutta niidenkattavuus on hyvin suppea Ruotsissa ja Kreikassa.
A proposal to continue the two existingprogrammes and to expand needleexchange programmesnationwide has recently been made in Sweden.
Ruotsissaon äskettäin ehdotettu kahden nykyisen ohjelman jatkamistaja ruiskunvaihto-ohjelmien ulottamista koko maahan.Monissa maissa on edelleen lisätty steriilieninjektiovälineiden saatavuuta, ja ohjelmien kattavuuttamaaseudulla on parannettu asentamalla automaatteja jaottamalla apteekkeja mukaan ohjelmiin. (121)
Drug users may not remain long enough in contact with onetreatment service to complete the course of vaccinations andachieve full immunisation.
Huumeidenkäyttäjät eivät aina viivy hoitoyksikössä niinpitkään, että rokotus ehdittäisiin antaa ja täysi rokotussuojasaavuttaa.
Solutions that are tried includevaccine administration at different services, rapid doseschedules and specialised easy access programmes.
Ratkaisuiksi on esitetty rokotusta eri yksiköissä,nopeaa annostusta ja saatavuutta helpottavia ohjelmia.
Voluntary counselling and testing (VCT) for HIV iscommonly available in all EU countries, and is mostly free (122
HIV:tä koskevaa vapaaehtoista neuvontaa ja testausta onyleisesti saatavilla kaikissa EU-maissa, ja useimmiten se on ilmaista. (122
Limited access to treatmentor low treatment compliance is reported by manycountries(125). New possibilities to improve uptake andcompliance by drug users include pegylated interferon,which involves a less demanding regime, and developmentof evidence-based treatment guidelines.
(125) Uusia keinojaparantaa huumeidenkäyttäjien osallistumista hoitoon jasiihen suostumista ovat pegyloitu interferoni, jonka hoitoohjelma ei ole kovin vaativa, ja tosiasioihin perustuvienhoito-ohjeiden kehittäminen.
There are few national action plans to reduce hepatitis Cvirus infection.
Vain harvassa maassa on kansallinen toimintasuunnitelma C-hepatiittitartuntojen vähentämiseksi.
Safer use training and information andawareness campaigns for drug users have beenimplemented in several countries. Prison programmes toraise awareness about infectious diseases are reported insome countries, as are efforts to improve knowledge ofhepatitis C prevention among professionals working withdrug users.
Monissa maissahuumeidenkäyttäjiä varten on annettu turvallisen käytönkoulutusta ja tietoa sekä toteutettu tiedotuskampanjoita.Joidenkin maiden vankiloissa on tartuntatauteja koskeviatiedotusohjelmia, ja niissä pyritään lisäämäänhuumeidenkäyttäjien parissa työskentelevien ammattilaistentietoutta C-hepatiittitartuntojen ehkäisystä.
by healthcare systems in all EU countries, but seriousproblems of both access and compliance by HIV-infecteddrug users are observed.
Antiretroviraalista yhdistelmälääkitystä (HAART-hoitoa) (123)annetaan kaikkien EU-maiden terveydenhuoltojärjestelmissä,mutta hoidon saatavuus ja hoitomyöntyvyys ovat vakaviaongelmia HIV-tartunnan saaneilla huumeidenkäyttäjillä.Aktiivikäyttäjät ja varsinkin kodittomat tai epäsäännöllistäelämää viettävät huumeidenkäyttäjät eivät aina saa HIV-hoitoa.
Active drug users are not wellcovered by HIV treatment, especially those who arehomeless or leading unstable lives.
Muita esteitä ovat hoidon tarjoajien asenteet jase, että huumeidenkäyttäjät eivät tiedä hoidon vähentävänhuomattavasti sairastuvuutta ja kuolleisuutta.
Further obstacles includethe attitudes of treatment providers and a lack ofinformation among drug users about dramatic reductions inmorbidity and mortality achievable through treatment.Some countries (e.g. Belgium, Germany, Austria, Portugaland Finland) have implemented innovative approaches,such as providing HIV treatment at drugs services and lowthreshold centres or changing medicine-dispensingmodalities to match clients’ lifestyles, but improvingtreatment uptake and success remains a challenge.
Joissakinmaissa (esimerkiksi Belgiassa, Saksassa, Itävallassa,Portugalissa ja Suomessa) on sovellettu innovatiivisialähestymistapoja, kuten annettu HIV-hoitoahuumehoitoyksiköissä ja matalan kynnyksen palveluissa taimuutettu lääkkeiden annostusta asiakkaiden elämäntapoihinsopivaksi, mutta hoitoon osallistumista ja hoidononnistumista on vielä parannettava.
Free vaccination campaigns against hepatitis B are currently implemented in some countries (124
Joissakin maissa on ilmaisia B-hepatiittirokotuskampanjoita.(
Around 8 000 acute drugrelated deaths are recorded eachyear throughout the EU and Norway, mostly involvingyoung people. The burden of drugrelated deaths forsociety becomes even more apparent if represented in terms of ‘years of life lost’ (126).
EU:ssa ja Norjassa kirjataan vuosittain noin 8 000 äkillistähuumekuolemaa, joissa uhrit ovat enimmäkseen nuoria.Huumekuolemista yhteiskunnalle aiheutuva taakka näkyyvielä selvemmin, kun se ilmaistaan ”menetettyinä elinvuosina” (126).
proactive offers of vaccination by drug services and effortsby drug services to make vaccination available to drugusers through contact points for high-risk populations canbe noted.
Huumehoitoyksiköt tarjoavat yhä enemmän ennakoivaarokotusta, ja ne pyrkivät rokottamaan huumeidenkäyttäjiäriskiryhmien yhteyspisteiden kautta.
Pilot programmes in Germany, the Netherlandsand Austria are proving successful in increasing
Saksassa,Alankomaissa ja Itävallassa toteutetuissa kokeiluohjelmissa oli vuonna 1995 Englannissa ja Walesissa 70 prosenttialiikennekuolemien osuudesta (ACMD, 2000).