natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See Table DLO-3 in the 2008 statistical bulletin.
Katso taulukko DLO-3 vuoden 2008 tilastotiedotteessa.
See Table DLO-6 in the 2008 statistical bulletin.
Katso taulukko DLO-6 vuoden 2008 tilastotiedotteessa.
For a complementary analysis of cannabis-related offences, see Chapter 3.
Tarkempi analyysi kannabikseen liittyvistä rikoksista on luettavissa luvusta 3.
See Table DLO-7 in the 2008 statistical bulletin.
Katso taulukko DLO-7 vuoden 2008 tilastotiedotteessa.
Chapter 1: Policies and laws increase of 41% over 2001–06), the EU average for offences related to ecstasy fluctuated over the period with no overall change between 2001 and 2006.
Vuosiraportti2008:HuumeongelmaEuroopassa
National drugrelated research specifically designated for drugrelated research can be available through national drug coordination bodies (Czech Republic, Spain, France, Luxembourg, Hungary, Poland, Portugal, Norway).
Kansallinen huumeisiin liittyvä tutkimus yhteyspiste.
Both types of funding programmes often couple research on illicit drugs with other areas within the addiction field, such as alcohol, tobacco and gambling.
Seuraavina mainittiin julkiset ja yksityiset tutkimuskeskukset.
The funds are mostly available through contracts for commissioned research or through framework programmes to which researchers apply.
Osa maista (Saksa, Espanja, Portugali) ilmoitti kansallisista tutkimusverkostoista.
Other types of funding sources reported include foundations, scientific academies, private institutions, special funds for the fight against drugs, the European Commission and the United Nations.
Näillä voi olla tärkeä tehtävä tutkimuksen järjestämisessä ja rahoittamisessa, ja ne voivat edistää tutkimuksen ja käytännön välisiä suoria yhteyksiä.
Research in to the drugs problem is carried out in all European countries, where it provides the information essential to describing and understanding the impact of illicit drugs on a national scale.
Huumeongelmaa koskevaa tutkimusta tehdään kaikissa Euroopan maissa ja siitä saadaan laittomien huumausaineiden vaikutuksen kuvaamiseen ja ymmärtämiseen välttämätöntä tietoa kansallisella tasolla.
Based on reports from 25 Member States, Croatia and Norway, it is possible to give an overview of the organisation of drugrelated research in European countries.
Huumeisiin liittyvän tutkimuksen järjestämisestä Euroopan maissa voidaan saada yleiskuva 25 jäsenvaltion sekä Kroatian ja Norjan ilmoitusten perusteella.
At a time when the importance of evidencebased interventions is increasingly acknowledged, it is notable that 21 countries reported that research results inform drug policy, at least to some degree.
Koska näyttöön pohjautuvien toimenpiteiden merkitys tunnustetaan yhä laajemmin, on pantava merkille, että 21 maata ilmoitti huumausainepolitiikan perustuvan ainakin jossakin määrin tutkimustuloksiin.
Coordinating and funding
Koordinointi ja rahoitus
The majority of countries reported that research takes place mostly in universities and in specialised centres, some of them hosting national focal points, followed by public and private research centres.
Jäsenvaltioissa vuodesta 2000 alkaen tehdyistä merkittävistä tutkimuksista yli puolet koski epidemiologian alaa ja noin kolmannes soveltavaa tutkimusta (pääosin ehkäisy- ja hoitotoimenpiteiden arviointia).
National research networks were reported by some countries (Germany, Spain, Portugal). These can play an important role in the organisation and funding of research, and may also promote more direct links between research and practice.
Lisäksi tutkimuskohteina mainittiin huumeidenkäytön taustatekijät, riskit ja suojatekijät, huumeidenkäytön seuraukset, huumeiden vaikutusmekanismit ja haittavaikutukset.
Drugrelated research is mentioned in the national drug strategy or action plan of 20 of the 27 reporting countries, either as a specific topic or referred to as an essential component of evidencebased policy.
Huumausaineisiin liittyvä tutkimus mainitaan 20 maan kansallisessa huumausainestrategiassa tai -toimintasuunnitelmassa (tietoja ilmoittaneita maita on 27).
In 15 of the 27 reporting countries, structures to coordinate drugrelated research exist at national level.
Tutkimus on mukana erillisenä aihealueena, tai siiten viitataan näyttöön perustuvan politiikan olennaisena osana.
Only five countries report that drugrelated research is not mentioned in their national strategies or that they do not have a national coordination structure in this field.
Vain viisi maata ilmoitti, ettei huumausaineisiin liittyvää tutkimusta mainita niiden kansallisissa strategioissa tai ettei vastaavaa kansallista koordinointirakennetta ole.
Also cited were studies in determinants, risk and protective factors for drug use, consequences of drug use, and drug mechanisms and affects.
Huumausaineisiin liittyvää tutkimusta rajoittavia tekijöitä ilmoitettiin useista maista.
Constraints to drugrelated research were reported by several countries. Among the problems identified were: organisational aspects, such as a lack of coordination and scattered resources (Germany, France, Austria); the
Monet maat mainitsevat huumausainetutkimukseen käytettävissä olevan rahoituksen vähyyden tärkeäksi rajoittavaksi tekijäksi (Belgia, Kreikka, Puola, Romania, Suomi).
More to come on drugrelated research
Tietojen levittäminen
Detailed information on research in the drugs field carried out in European countries has been collected by the EMCDDA through its network of Reitox national focal points.
Jäsenvaltioiden ilmoitusten mukaan valtio on huumausaineisiin liittyvän tutkimuksen päärahoituslähde joko yleisten tutkimusohjelmien tai huumetutkimusohjelmien muodossa.
The information provided by the Member States includes a description of national research organisations and funding arrangements.
Terveys- ja sosiaalialojen tieteet ovat yleistutkimuksen pääasialliset alat, joilta on mahdollista saada rahoitusta huumausaineisiin liittyvään tutkimukseen.
Member States have also provided lists of main studies carried out since 2000 and identified scientific papers, scientific journals and websites through which the findings of drugrelated research carried out in their country have been disseminated.
Erityisesti huumausaineisiin liittyvään tutkimukseen tarkoitettua rahoitusta voi olla saatavana kansallisilta huumausainealan koordinointielimiltä (Tšekki, Espanja, Ranska, Luxemburg, Unkari, Puola, Portugali, Norja).
The EMCDDA is making this and more information available through different dissemination products and channels (see http://www.emcdda.europa.eu/themes/research).
Kummankin tyyppisissä rahoitusohjelmissa laittomia huumeita koskeva tutkimus kytketään muiden riippuvuuksien tutkimukseen, esimerkkeinä alkoholi, tupakka- ja peliriippuvuus.
For a more in-depth review of this topic, see the 2008 selected issue on drugrelated research (http://www.emcdda.europa.eu/publications/selectedissues).
Muita ilmoitettuja rahoituslähteitä ovat säätiöt, tiedeakatemiat, yksityiset laitokset, huumeidenvastaisen työn erityisrahastot, Euroopan komissio ja Yhdistyneet Kansakunnat.
The European Commission has commissioned an in-depth comparative analysis of research in to illicit drugs in the European Union.
Kaikkiaan löydettiin 25 huumausainealaan erikoistunutta eurooppalaista vertaisarvioitua julkaisua, jotka ilmestyvät yhteensä 11 muulla kielellä kuin englanniksi.
The study should provide an overview of the funding available for drugrelated research from the European Union and Member States, building on the results of the selected issue on research, and widening the scope to include research in the field of drug supply reduction and security.
Valtaosassa näistä kansallisista aikakausjulkaisuista julkaistaan englanninkielisiä tiivistelmiä ja myös ulkomaalaisten tekijöiden kirjoituksia julkaistaan niissä mielellään.
The study will review the existing research infrastructure within Member States and at European level, and make a comparison with other regions, such as North America and Australia. It will conclude with recommendations for policy options to address the knowledge gaps and improve cooperation at European level.
Laittomiin huumausaineisiin ja riippuvuuksiin erikoistuneiden julkaisujen ohella artikkeleita laittomasta huumeidenkäytöstä ilmestyy myös monien muiden tieteenalojen vertaisarvioiduissa julkaisuissa ja ammattilehdissä.
It will also assess existing European networks, including those of the EMCDDA and its Reitox national focal points.
Vuonna 2006 huumausainealan tutkimustuloksia julkaistiin yli sadassa tällaisessa eurooppalaisessa julkaisussa.
Several countries identified the limited funding available for drugrelated research as a major constraint (Belgium, Greece, Poland, Romania, Finland).
Muilla julkaisuilla, kuten kansallisten yhteyspisteiden julkistamilla tiedoilla, on niin ikään tärkeä merkitys tietojen levittämisessä.
Dissemination abstracts and welcome international contributions.
Rakenteet ja hankkeet
A total of 25 European peer-reviewed journals specialising in the drugs field and publishing in 11 languages other than English were identified. The majority of these national journals publish English
Valtaosa maista ilmoitti, että tutkimusta tehdään pääosin yliopistoissa ja korkeakouluissa sekä erikoistuneissa keskuksissa, joista osassa on myös kansallinen
Reitox national focal points also play an important role in disseminating research results in all the reporting countries, mainly by means of their national reports.
Reitoxin kansalliset yhteyspisteet hoitavat tärkeää tehtävää levittäessään tutkimustuloksia kaikkiin tietoja antaviin maihin pääasiassa kansallisten raporttiensa muodossa.
Chapter 2 Responding to drug problems in Europe — an overview
Luku 2 Huumeongelman torjunta Euroopassa pääpiirteittäin
Improving the monitoring of drug supply reduction
Tehokkaampi huumetarjonnan vähentämisen seuranta
This chapter presents an overview of the responses to drug problems in Europe, where possible highlighting trends, developments and quality issues.
Tässä luvussa esitetään yleiskatsaus siihen, millä tavoin Euroopassa on vastattu huumeongelmiin, ja käsitellään mahdollisuuksien mukaan suuntauksia, kehitystä ja laatukysymyksiä.
The set of measures reviewed here includes prevention, treatment, harmreduction and social reintegration, which taken together form a comprehensive demand-reduction system.
Tässä arvioituihin toimenpiteisiin kuuluvat ehkäisevä huumetyö, hoito, haittojen vähentämien ja sosiaalinen kuntoutus, jotka yhdessä muodostavat kattavan kysyntää vähentävän järjestelmän.
The chapter also includes a review of the available data on the needs of drug users in prisons and the existing responses in this particular setting.
Luvussa arvioidaan niin ikään vankiloissa olevien huumeidenkäyttäjien tarpeita ja reagointia niihin tässä käsiteltäviltä osin.
In addition, future monitoring challenges in another field of drug policy, drug supply reduction, are briefly discussed.
Lisäksi käsitellään lyhyesti tulevia seurannan haasteita huumausainepolitiikan toisella osa-alueella eli huumeiden tarjonnan vähentämisen alalla.
Drug supply reduction can be defined as encompassing all activities aimed at preventing illicit drugs from reaching users.
Huumeiden tarjonnan vähentäminen voidaan määritellä kattamaan kaikki toiminta, jonka tavoitteena on estää laittomia huumausaineita päätymästä niiden käyttäjille.
These may include instruments such as international conventions, and EU and national legislation and policies, as well as actions addressing the various processes and actors involved in the production and trafficking of illicit drugs but also involved in the diversion or illicit manufacture of licit substances (medicines, precursor chemicals) for illicit ends and in the laundering of drug money.
Sen välineinä voivat olla kansainväliset yleissopimukset, EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädäntö ja politiikka sekä toiminta, jolla torjutaan laittomien huumausaineiden tuotantoon ja salakuljetukseen liittyviä prosesseja ja niihin osallistuvia toimijoita sekä laittomien aineiden (lääkkeiden, lähtökemikaalien) sieppaamista laittomiin tarkoituksiin tai niiden laitonta valmistusta sekä huumerahan pesua.
Law enforcement activities, alternative development initiatives and projects aimed at preventing drugrelated crime all contribute to reducing the supply of illicit drugs.
Lainvalvontatoiminta, vaihtoehtoiset kehitysaloitteet ja hankkeet huumerikollisuuden torjumiseksi vaikuttavat kaikki laittomien huumausaineiden tarjonnan vähentämiseen.
Monitoring and analysis constitute, as is the case with drug demand reduction, an important support for these activities and their evaluation.
Seuranta ja analysointi ovat kysynnän vähentämisen tavoin tärkeänä tukena toiminnalle ja sen arvioinnille.
Drug prevention can be divided in to different levels or strategies, from environmental to indicated prevention, which ideally do not compete but complement each other.
Ehkäisevä huumetyö voidaan jakaa eri tasoihin tai strategioihin, jotka vaihtelevat ympäristöön vaikuttavista toimista aina kohdennettuun ehkäisyyn.
The following description of the current situation and trends in Europe is based on qualitative data on the provision of universal and selective prevention reported to the EMCDDA in 2007 (17) and on a literature review on indicated prevention (EMCDDA, 2008f).
Seuraava Euroopan nykytilanteen ja suuntausten kuvaus perustuu EMCDDA:lle vuonna 2007 ilmoitettuihin yleisen ja valikoidun ehkäisytyön tarjontaa koskeviin laadullisiin tietoihin (17) sekä kohdennettua ehkäisevää huumetyötä koskevaan tutkimuskirjallisuuteen (EMCDDA, 2008f).
Recent data collection exercises in the framework of the annual progress reviews of the EU action plan on drugs and the Ungass review (see Chapter 1) have revealed a mixed picture regarding the availability of response data in the supply reduction field.
Tiedot, joita on hiljattain kerätty EU:n huumausaineita koskevan toimintasuunnitelman vuotuisten tilannearvioiden ja UNGASS-arvioinnin (katso luku 1) puitteissa, osoittavat, että tarjonnan vähentämisen toimenpiteitä koskevien tietojen saatavuus on vaihteleva.
Activities related to international projects are usually well documented, while data on activities at national level are often difficult to access and compare.
Kansainvälisiin hankkeisiin liittyvät toimet dokumentoidaan yleensä hyvin, mutta kansallisen tason toimintaa koskevia tietoja on usein vaikea saada ja vertailla.
The European Commission, Eurostat, Europol and the EMCDDA are working to improve this situation in the framework of the next EU action plan on drugs (2009–12).
Euroopan komissio, Eurostat, Europol ja EMCDDA pyrkivät parantamaan tilannetta seuraavan EU:n huumeita koskevan toimintasuunnitelman (2009–2012) yhteydessä.
Existing conceptual frameworks and information systems, as well as potential information sources for monitoring and analysing supply reduction activities in the Member States, are to be reviewed.
Nykyisiä käsitekehyksiä ja tietojärjestelmiä sekä jäsenvaltioiden tarjonnan vähentämiseen tähtäävän toiminnan seurannan ja analysoinnin mahdollisia tietolähteitä on arvioitava uudelleen.
There is also a need to better understand drug markets, in particular supply and distribution arrangements, both in their economic and social dimensions.
Tarvitaan myös parempi näkemys huumemarkkinoista, erityisesti tarjonta- ja jakelujärjestelyistä niin taloudelliselta kuin sosiaaliseltakin kannalta.
Two studies funded by the European Commission will explore both the information systems and sources on drug supply reduction and the international drug markets.
Kahdessa Euroopan komission rahoittamassa tutkimuksessa selvitetään huumausaineiden tarjonnan vähentämisen tietojärjestelmiä ja -lähteitä sekä kansainvälisiä huumemarkkinoita.
In 2007, developing life skills was the most frequently reported objective of prevention activities (12 out of 28 reporting countries), whereas in 2004, half of the countries (13/26) reported raising awareness and providing information as their main objective.
Vanhemmille järjestetyt tapahtumat ja yksinomaan tiedotukseen keskittyvät strategiat (tiedotuspäivät, asiantuntijoiden tai poliisin vierailu kouluissa) kuuluvat useimpien jäsenvaltioiden mainitsemiin koulujen ehkäisytyön toimiin (kaavio 3).
The changes in reported objectives may reflect the adoption of a more rational and evidencebased approach, but the extent to which this change in objectives reflects actual provision is unclear.
Vain muutamat maat ovat ilmoittaneet selkeämmin näyttöön perustuvista toimenpiteistä. Tällaisia
Events for parents and strategies solely providing information (information days, visits of experts or of police agents at schools) are among the types of school-based intervention reported by the largest numberofcountries (Figure 3).
Vuonna 2007 useimmiten mainittu ehkäisytyön tavoite oli elämäntaitojen kehittäminen (12 raportoivaa maata 28:sta), mutta vuonna 2004 puolet maista (13 maata 26:sta) ilmoitti päätavoitteikseen tietoisuuden lisäämisen ja tietojen tarjoamisen.
The effectiveness of these interventions is unclear. In contrast, some of the more strongly evidencebased interventions are reported in only a few countries.
Suojaavan kouluympäristön luominen eräänlaisena rakenteellisena toimenpiteenä mainittiin niin ikään päätavoitteena useammin vuonna 2007 (kuusi maata) kuin vuonna 2004 (neljä maata).
These include standardised programmes, peer approaches or interventions specifically for boys; all of which aim
Ilmoitetuissa tavoitteissa tapahtuneet muutokset voivat olla osoitus entistä järkiperäisemmän ja näyttöön perustuvan lähestymistavan omaksumisesta, mutta on epäselvää, missä määrin tavoitteiden muuttuminen vastaa käytännön tarjontaa.
Data were provided by national experts in the Member States.
Tiedot on saatu jäsenvaltioiden kansallisilta asiantuntijoilta.
Peer-to-peer approaches
Vertaislähestyminen
Visit of police officers to schools
Poliisien vierailu kouluissa
Other drug prevention topics integrated in curricula
Luovat opinto-ohjelman ulkopuoliset toimet
Other external lectures
Muu huumetyö opinto-ohjelmassa
Information only on drugs
Tiedotus vain huumeista
Information days about drugs
Tiedotuspäivät huumeista
Personal and social skills training outside standardised programmes
Henkilökohtaisten ja sosiaalisten taitojen harjaantuminen vakio-ohjelmien ulkopuolella
Events for parents
Tapahtumat vanhemmille
Numberofcountries
Maidenlukumäärä
Full provision
Kattava tarjonta
Extensive provision
Laaja tarjonta
Mustap = multisession, standardised programmes with printed material.
Mustap = monivaiheiset, vakioidut ohjelmat, joissa käytetään painettua aineistoa.
to improve communication skills, increase abilities in handling conflicts, stress and frustration, or correct normative misperceptions about drug use.
Kaikkien tarkoituksena on parantaa viestintätaitoja ja valmiuksia konfliktien, stressin tai turhaumien käsittelyyn tai korjata normatiivisia väärinkäsityksiä huumeidenkäytöstä.
The overall predominance of interventions that lack or have only a weak evidence base might be due to the fact that they require fewer resources and less staff training.
Heikkoon tai olemattomaan näyttöön perustuvien toimenpiteiden yleinen vallitsevuus voi johtua siitä, että näihin toimiin tarvitaan vähemmän resursseja ja vähemmän henkilöstökoulutusta.
Family-based prevention is another widely utilised prevention approach.
Perheisiin kohdistuva ehkäisytyö on toinen laajalti käytössä oleva lähestymistapa.
Eleven countries reported full or extensive provision of family meetings and evenings.
Yksitoista maata ilmoitti tarjoavansa kattavasti tai laajasti perhetapaamisia ja -iltoja.
In common with school-based prevention, family-based prevention seems to be mainly focused on providing information.
Koulujen ehkäisytyön tapaan perheisiin kohdistuva ehkäisytyö näyttää keskittyvän pääasiassa tiedottamiseen.
Intensive coaching and training for families, an approach that has shown consistent efficacy across studies (Petrie et al., 2007), is offered on a limited basis, with only seven countries reporting the highest provision levels.
Tutkimuksessa johdonmukaisen tehokkaaksi osoittautunutta (Petrie et al., 2007) lähestymistapaa eli tehokasta neuvontaa ja koulutusta perheille tarjotaan vähän, vain seitsemän maata ilmoitti merkittävästä tarjonnasta.
In addition to activities targeting drug use specifically, structural interventions also exist in schools.
Erityisesti huumeidenkäyttöön kohdistuvien toimien lisäksi kouluissa tapahtuu myös rakenteellista ehkäisytyötä.
By aiming to create protective and normative social environments, structural interventions seek to influence young people’s choices about drug use (Toumbourou et al., 2007).
Rakenteellisilla toimenpiteillä pyritään luomaan suojaavia ja normatiivisia sosiaalisia ympäristöjä ja vaikuttamaan nuorten huumeidenkäyttöä koskeviin valintoihin (Toumbourou et al., 2007).
This approach matches overall prevention policies that increasingly embrace stricter regulations on tobacco and alcohol in schools.
Tämä lähestymistapa sopii myös yleiseen ehkäisypolitiikkaan, jossa annetaan yhä tiukempia määräyksiä tupakan ja alkoholin käytöstä kouluissa.
As such, 20 countries report total smoking bans in all schools, and 18 countries report full or extensive provision (18) of drug policies in schools.
Niinpä 20 maata ilmoitti täydellisestä tupakointikiellosta kaikissa kouluissa, ja 18 maata ilmoitti koulujen kattavasta tai laajasta huumepoliittisesta ehkäisytyön tarjonnasta (18).
In central and western Europe in particular, Member States report having implemented structural interventions aimed to reduce tobacco and alcohol use in schools.
Erityisesti Keski- ja Länsi-Euroopan jäsenvaltiot ilmoittivat toteuttaneensa rakenteellisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on
These prevention measures may also be complemented by other structural measures, such as improving the design of school buildings and school life.
Valikoiva ehkäisevä huumetyö perustuu sosiaalisiin ja väestöllisiin indikaattoreihin, kuten työttömyys-, rikollisuusja irtolaisuustietoihin.
Extensive provision: the intervention is provided in a majority of locations where the size of the target population is sufficient for its implementation.
Laaja tarjonta: interventio tarjotaan valtaosassa kohteita, joissa kohdepopulaation koko riittää sen toteutukseen.
Full provision: the intervention is available in almost all locations where the size of the target population is sufficient for its implementation.
Kattava tarjonta: interventio tarjotaan lähes kaikissa kohteissa, joissa kohdepopulaation koko riittää sen toteutukseen.
Drugs and vulnerable groups of young people — EMCDDA 2008 selected issue and five report providing interventions for family conflict and neglect.
Huumeet ja riskialttiit nuoret – EMCDDA:n vuoden 2008 erityiskysymys
Young people from certain groups are at risk of becoming socially excluded, and this may be associated with an increased likelihood of using drugs and of developing drug use problems.
Tiettyihin ryhmiin kuuluvilla nuorilla on riski syrjäytyä, ja tähän saattaa liittyä kasvanut huumeidenkäytön ja huumeidenkäyttöongelmien todennäköisyys.
By focusing interventions designed to reduce drug use and drugrelated harm on specific groups, the chance of meeting the needs of these groups can be increased, as can the likelihood of the intervention being successful.
Keskittämällä huumeidenkäytön ja huumehaittojen vähentämiseen tähtääviä toimenpiteitä tiettyihin ryhmiin voidaan lisätä mahdollisuuksia täyttää näiden ryhmien tarpeet, jolloin myös toimenpiteen onnistumisen todennäköisyys kasvaa.
Risk conditions of young vulnerable groups, for example, young offenders, homeless, truant, disadvantaged and minority youth, are also rarely addressed despite increasing political importance.
Kolmetoista maata ilmoitti, että enin osa niiden perhekeskeisestä ehkäisytyöstä on valikoivaa. Perheiden merkittäviin riskiolosuhteisiin puututaan Euroopassa kuitenkin harvoin.