natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When an individual perceives that the task at hand is unachievable in a particular time frame or is outside of his or her capabilities this can lead to stress.
Kun yksilö kokee käsillä olevan tehtävän mahdottomaksi suorittaa tietyn aikataulun tai omien kykyjensä puitteissa, hän saattaa stressaantua.
Stress can also be brought on by environmental conditions such as extremes of noise, temperature, humidity and light.
Stressiä saattavat aiheuttaa myös ympäristötekijät, kuten meluun, lämpötilaan, kosteuteen tai valoon liittyvät ääriolosuhteet.
Too little time to relax can also lead to stress.
Jos yksilöllä ei ole riittävästi aikaa rentoutua, tämäkin voi johtaa stressiin.
Anxiety about being unable to meet commitments outside of work can also generate a serious problem.
Huolestuminen kyvyttömyydestä hoitaa työpaikan ulkopuolisia velvollisuuksia saattaa samoin olla vakava ongelma.
The stress can lead to poor performance at work and an Increase in mistakes made, thereby increasing the likelihood of accidents.
Stressi saattaa johtaa huonoon työsuoritukseen ja lisätä virheiden määrää, mikä puolestaan lisää onnettomuuksien todennäköisyyttä.
Manual handling was identified as being of significant concern.
Taakkojen manuaalinen käsittely mainittiin huomattavana ongelmana.
Moving of heavy or awkward loads In the workplace poses a serious risk to employees and should be automated where possible or work practices changed to reduce the need to move and handle loads, for example good workplace layout.
Raskaiden tai kömpelöiden taakkojen liikutteleminen työpaikalla on huomattava riski työntekijöille, ja nämä toiminnot tulisi mahdollisuuksien mukaan automatisoida tai työtapoja tulisi muuttaa siten, että taakkojen siirtämisen ja käsittelyn tarvetta voidaan vähentää esimerkiksi suunnittelemalla työpaikka toimivaksi.
Peoples' backs are often most at risk from moving and handling.
Siirtämisen ja käsittelyn aiheuttamat riskit kohdistuvat usein eniten työntekijöiden selkään.
An example of this in the workplace is unloading of a truck by hand when it may be done using a fork lift truck.
Esimerkkinä tästä on työpaikka, jolla kuorma-autot puretaan käsin, vaikka työ voitaisiin tehdä trukillakin.
Implications
- pilottitutkimus
Chemical risk factors.
Kemialliset riskitekijät
New chemicals such as pesticides or cold disinfectants for medical uses may have insufficien: data on the physiological effects to ensure safe usage.
Uusien kemikaalien, kuten tuholaismyrkkyjen tai hoitotyössä käytettävien kylmien desinfiointiaineiden, fysiologisia vaikutuksia koskevat tiedot eivät ehkä ole riittävät turvallisen käytön varmistamiseksi.
The employer is unlikely to be familiar with the product, which increases the risks in using the chemical without adequate control measures or understanding of the associated risks.
Työnantaja ei yleensä tunne tuotetta, mikä lisää riskiä, että kemikaalia käytetään ilman riittäviä rajoituksia tai käyttöön liittyviä riskejä ymmärtämättä.
Sector research.
Alakohtai-nen tutkimus
Health and social work was identified as a sector with research needs.
Terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut mainittiin alaksi, jolla ilmenee tutkimustarpeita.
The main concerns within this area of work are lone working, temporary workers and manual handling.
Pääasialliset ongelmat tällä alueella ovat yksintyöskentely, tilapäistyöntekijät ja taakkojen manuaalinen käsittely.
Older workers were also Identified as a significant concern as a particular sensitive risk group.
Ikääntyvät työntekijät mainittiin huomattavaksi ongelmaksi erityisen alttiina riskiryhmänä.
Older workers may have inherent muscular problems, which can reduce their ability to lift or move objects.
Ikääntyvillä työntekijöillä saattaa olla ennestään liikuntaelimistön vaivoja, jotka voivat alentaa heidän kykyään nostaa tai siirtää esineitä.
Also, they may have an increased sensitivity to extremes of temperature and slower reflexes.
He saattavat myös olla herkempiä äärilämpötiloille ja heidän reaktionsa ovat hitaampia.
Violence may take the form of bullying at work or the threat of violence from working in high risk areas.
Väkivalta saattaa ilmetä työssä tapahtuvana kiusaamisena tai väkivallan uhkana vaarallisilla alueilla työskenneltäessä.
Such as violence from clients in an accident and emergency unit of a public hospital, from pupils for teachers or from members of the public when working on a construction site in a high crime area.
Esim. asiakkaiden julkisen sairaalan tapaturmapoliklinikan henkilökuntaan kohdistama, oppilaiden opettajiin kohdistama tai korkean rikollisuuden alueella sijaitsevalla rakennustyömaalla työskenteleviin kohdistuva väkivallan uhka.
Repetitive strain was identified as being of significant concern.
Rasitusvammat todettiin huomattavaksi ongelmaksi.
Repetitive strain injuries are caused when movements are repeated excessively by particular parts of the body for long periods of time.
Rasitusvammoja syntyy, kun tietyn ruumiinosan liikettä toistetaan liikaa pitkän ajan kuluessa.
Examples of tasks vulnerable to this risk include typing, computer related work and checkout operators moving items across a scanner.
Esimerkkejä tehtävistä, joissa työskentelevät altistuvat tälle riskille, ovat konekirjoitus, tietokonetyö sekä kassatyöskentely.
The national reports indicate significant interest in four key areas, "changing working patterns", "psycho-social aspects, "ergonomics" and "chemical risk factors".
Kansalliset raportit osoittavat, että seuraavista neljästä avainalueesta ollaan huomattavan kiinnostuneita: työn muuttuvat muodot, psykososiaaliset puolet, ergonomia sekä kemialliset riskitekijät.
An indication as to the degree of importance of these issues is given by the number of Focal Points that have considered them as candidates for additional preventive actions.
Näiden aiheiden tärkeydestä kertoo niiden tietokeskusten määrä, jotka katsovat niiden edellyttävän ehkäiseviä lisätoimia.
With psycho-social topics, stress was a frequently reported concern.
Psykososiaalisista aiheista mainittiin usein stressi.
This is supported by the fact that ten Focal Points identified the need for further preventive actions to deal with this issue.
Tätä tukee sekin, että kymmenen tietokeskusta totesi tämän kysymyksen edellyttävän ehkäiseviä lisätoimia.
Ergonomics, which can encompass, manual handling, lifting/moving, repetitive strain etc, was also frequently reported as meriting the need for further preventive actions.
Ergonomia, johon saattaa sisältyä taakkojen manuaalinen käsittely, nostaminen/siirtäminen, rasitusvammat jne. mainittiin myös usein ehkäiseviä lisätoimenpiteitä vaativana seikkana.
Handling and using new chemicals was also a topic area for which eight Focal Points reported the need for introducing additional preventive actions to control the workplace risk.
Taakkojen käsittelyjä uusien kemikaalien käyttö olivat samoin aihealueita, joiden kohdalla kahdeksan tietokeskusta ilmoitti tarvittavan ehkäiseviä lisätoimia työpaikalla esiintyvien riskien torjumiseksi.
Emerging risks for particular sensitive risk groups identified both extremes of the employee age spectrum (young worker and older worker) as being vulnerable to workplace hazards for different reasons.
Hahmottuvia riskejä tarkasteltaessa mainittiin erityisen herkkiä riskiryhmiä, joiksi katsottiin työntekijöiden ikähaitarin ääripäät (nuoret ja ikääntyvät työntekijät), ja näiden todettiin eri syistä olevan alttiita työpaikan vaaratekijöille.
Occupational
¡o työterveyden tila
INITIAL LESSONS LEARNED
ALUSTAVAT KOKEMUKSET
Lessons have been learned through the process of carrying out the project 'The state of OSH in the EU - Pilot Study' as outlined in this Chapter.
Tässä kappaleessa selostetaan työturvallisuuden ja työterveyden tilaa Elkssa kartoittavan pilottitutkimuksen kuluessa kerättyjä kokemuksia.
The difficulties in comparing national and EU data together with identifying where data gaps existed are discussed in Section 4.1.
Kappaleessa 4.1 käsitellään kansallisten ja EU:n tason tietojen vertailuun liittyneitä ongelmia ja tiedoissa ilmenevien aukkojen tunnistamista.
The shortage of data for particular risk categories (company size, gender, age and employment status) Is highlighted in Section 4.2.
Tiettyihin riskiluokkiin (yrityksen koko, henkilön sukupuoli, ikä ja asema) liittyneitä ongelmia valaistaan kappaleessa 4.2.
Finally, some of the major strengths and weaknesses of the Pilot Study are discussed in Section 4.3.
Kappaleessa 4.3 arvioidaan lopuksi pilottitutkimuksen pääasiallisia vahvuuksia ja heikkouksia.
There is little doubt that the Pilot Study has identified several key areas for future discussion where potential improvements in the whole process could be made.
Pilottitutkimuksessa tunnistettiin epäilemättä tulevia keskusteluja varten useita avainaiheita, joilla koko prosessissa voitaisiin mahdollisesti saada aikaan parannuksia.
At this stage in the reporting process of the Pilot Study already some initial lessons have been learned.
Jo tässä pilottitutkimuksen raportointiprosessin vaiheessa on kerätty joukko tärkeitä kokemuksia.
More will become evident from the feedback in the European Agency's "Evaluation" project.
Lisää saataneen viraston arviointihankkeeseen tulevan palautteen myötä.
A significant fact from carrying out the Pilot Study has highlighted the contrasting differences in the OSH systems across all fifteen Member States.
Pilottitutkimusta toteutettaessa havaittiin, että viidentoista jäsenvaltion työterveys­ja työturvallisuusjärjestelmien välillä on huomattavia vastakohtaisuuksia ja eroja.
This emphasises the difficulties in comparing the information collected from such systems and using it to present an overall general European picture as to the state of OSH.
Tämä korostaa vaikeuksia, joita kohdataan vertailtaessa näistä järjestelmistä kerättyjä tietoja ja käytettäessä niitä Euroopan työterveyden ja työturvallisuuden kokonaistilanteen kartoittamiseen.
The consolidation exercise demonstrates the importance in preparing questions to collect the information with more precise definitions to promote a common understanding so as to avoid ambiguity in order to make consolidation process easier and more accurate.
Tietoja koostettaessa kävi ilmi, miten tärkeää on varustaa tiedonkeruussa käytettävät kysymykset käsitteiden tarkoilla määritelmillä, jotka lisäävät yhteisymmärrystä ja ehkäisevät väärinkäsityksiä.
The lessons learned so far can be grouped at three levels, European level, national level and at the European Agency level for the preparation of the manual and its subsequent use and analysis.
Tähän mennessä kerätyt kokemukset voidaan jaotella kolmeen ryhmään, Euroopan tasolla saatuihin, kansallisella tasolla saatuihin sekä käsikirjan valmistelun ja sen myöhemmän käytön ja tietojen analysoinnin osalta Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tasolla saatuihin.
At the European level it was frequently reportée that slightly different questions were used in the 2nd European Survey on working conditions, compared to those in national surveys.
Euroopan tasolla mainittiin usein, että 2. eurooppalaisessa tutkimuksessa työoloista käytettiin hieman eri kysymyksiä kuin kansallisissa kartoituksissa.
If the questions asked are different then not only does this make it more difficult to do a comparison but also it raises doubt as to the validity of such a comparison.
Jos esitetyt kysymykset poikkeavat toisistaan, tämä vaikeuttaa vertailujen tekoa sekä asettaa koko vertailun oikeellisuuden kyseenalaiseksi.
The feasibility of introducing a set of standardised/harmonised questions for future European surveys on working conditions and using the same set at the national level could be a potential discussion point for any future planning strategy.
Tulevissa suunnittelustrategioissa voitaisiin keskustella vakioitujen/yhdenmukaistettujen kysymysten käytön kannattavuudesta tulevissa työoloja koskevissa tutkimuksissa sekä Euroopan että kansallisella tasolla.
At the national level, for the risk categories sectors and occupations the Focal Points provided a response based on a number of data sources, national data, statistical surveys, published data or from considering the judgement of expert opinion.
Kansaliisel/a tasolla tietokeskusten riskiluokkia, aloja ja ammatteja koskevat vastaukset perustuivat moniin tietolähteisiin: kansallisiin tietoihin, tilastollisiin tutkimuksiin, julkaistuihin tietoihin tai asiantuntijalausuntojen tarkasteluun.
However, beyond sectors and occupations the availability of data for the other risk categories was limited.
Muista kuin aloihin ja ammatteihin liittyvistä riskiluokista oli saatavilla vain niukasti tietoa.
This was particularly the case for employment status, age and company size.
Tämä koski etenkin työntekijän asemaa, ikää ja yrityksen kokoa.
Without such data it was not feasible to present a European picture or to validate some of the discussion points raised.
Tietojen puutteellisuuden vuoksi ei ollut järkevää esittää Euroopan kokonaistilannetta tai todentaa esiin otettuja keskustelunaiheita.
To produce a consolidated report which is statistically sound would require each Member State to use an almost Identical data collection scheme with similar question sets at the national level and for there to be a common understanding of these questions.
Tilastollisesti pätevän koosteraportin laatiminen edellyttäisi, että kaikki jäsenvaltiot käyttäisivät lähes samankaltaisia tiedonkeruujärjestelmiä ja samoja kansallisen tason kysymyksiä ja että kysymykset tulkittaisiin kaikkialla samalla tavoin.
For some of the more historical workplace safety and health issues, e.g. noise and asbestos, there appeared to be an abundance of information available.
Perinteisiin työterveys­ ja työturvallisuuskysymyksiin, kuten meluun ja asbestiin, liittyvää tietoa tuntui olevan tarjolla runsaasti.
These topic areas tended to have been afforded a degree of protection through the implementation of control measures such as legislation, monitoring/surveying and awareness/information campaigns.
Näillä alueilla suojelu perustui yleensä lainsäädännön tapaisiin rajoitustoimiin sekä valvontaVseuranta­ ja tiedotuskampanjoihin.
For other exposure categories, e.g. stress, workpace dictated by social demand and machine dictated workpace, the availability of data was scarce.
Eräistä riskiluokista, kuten stressistä, sosiaalisten paineiden sanelemasta työtahdista ja koneiden sanelemasta työtahdista, oli vain niukasti tietoja saatavilla.
At the European Agency level, it is recognised that the preparation of the manual without open ended questions is paramount.
Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tasolla kävi selväksi, että ensisijaisen tärkeää on laatia käsikirja, jonka kysymykset eivät ole epämääräisiä.
For future studies questions in the manual could be supplemented with additional text/graduated scales to provide assistance to those answering to avoid ambiguity.
Tulevissa tutkimuksissa käsikirjan kysymyksiä voitaisiin täydentää tekstilisäyksillä/asteikoilla, jotka auttaisivat vastaamaan selkeästi.
For example, in the current manual how has the definition of "risk" been interpreted by the Member States?
Miten jäsenvaltiot ovat esimerkiksi tulkinneet nykyisen käsikirjan "riskin" määritelmän?
Was it, "risk" based on actual historical records (injury/death/disease), or "risk" on the basis that a large number of individuals are exposed to a particular hazard?
Ajateltiinko todellisiin kirjattuihin tietoihin perustuvaa riskiä (tapaturma/kuolema/sairaus) vai sitä, miten monet ihmiset altistuvat tietylle vaaratekijälle?
Also, consideration needs to be given to establishing whether each of the risk categories used would provide meaningful results, e.g. company size, if data was freely available.
On myös pyrittävä selvittämään, saataisiinko kaikkia riskiluokkia, esim. yrityskokoa, käytettäessä mielekkäitä tuloksia, jos tiedot olisivat vapaasti käytettävissä.
If such a category was required to be Included in future OSH monitoring surveys then clear guidance will need to be given to the meaning of size.
Jos tämä luokka pitäisi sisällyttää tuleviin työterveys­ja työturvallisuuskartoituksiin, yrityskoko on määriteltävä selkeästi.
For example, a large company of 500 employees may in reality consist of ten smaller separate units each with 50 people working autonomously.
Esimerkiksi iso, 500 työntekijää työllistävä yritys saattaa todellisuudessa koostua kymmenestä pienemmästä, erillisestä yksiköstä, joissa 50 ihmistä työskentelee itsenäisesti.
Is this then a large or small sized company?
Onko tällöin kyseessä suuri vai pieni yritys?
The interrelationship between risk categories may need further investigation to facilitate clear categories, particularly to differentiate between the outcome and its root cause.
Riskiluokkien keskinäisiä suhteita saatetaan joutua tarkastelemaan luokitusten selkeyttämiseksi etenkin siten, että seuraus ja sen perussyy voidaan erottaa toisistaan.
The information collected in the national reports presents a picture of what has happened, i.e. it is a reactive measure.
Kansallisiin raportteihin kerätyt tiedot antavat kuvan siitä, mitä on tapahtunut eli ne ovat jälkikäteen tapahtuvia toimia.
Currently there is no indication of the proactive Issues such as the degree to which specific European legislation has been implemented and to what extent this has been effective.
Tällä hetkellä ei ole tietoja ennakoivista toimista, esim. siitä, missä määrin tietty Euroopan lainsäädäntö on pantu toimeen ja missä määrin se on tehonnut.
In a complete safety and health management system both reactive and proactive elements are essential performance Indicators.
Täydellisessä työterveyden ja ­turvallisuuden hallintajärjestelmässä sekä jälkikäteiset että ennakoivat elementit ovat olennaisia suoritusten mittareita.
For any repeat of the Pilot Study further clarification would be required for some of the issues discussed.
Tulevissa pilottitutkimuksissa eräitä käsiteltyjä asioita tulisi entisestään selkeyttää.
In particular, this refers to the responses to the evaluation question used in the Pilot Study.
Tämä koskee etenkin pilottitutkimuksessa käytettyyn arviointikysymykseen saatuja vastauksia.
When a Focal Point indicated that the development of further preventive actions was needed it was not always evident as to what extent this would entail.
Kun tietokeskus ilmoitti, että vaadittiin ehkäisevien lisätoimien kehittämistä, ei ollut aina selvää, minkälaista laajuutta vastauksissa tarkoitettiin.
Preventive actions could range from the introduction of new legislation through to awareness campaigns, surveys, field inspections, published information such as guidance notes or codes of practice or general Information leaflets.
Ehkäisevät toimet saattoivat vaihdella uudesta lainsäädännöstä tiedotuskampanjoihin, kartoituksiin, kenttätarkastuksiin ja julkaisuihin, kuten opaskirjoihin, työtapakuvauksiin tai yleisiin tiedotuslehtisiin.
Also, such preventive actions could either be applied In a focused manner to a specific industrial sector and its associated processes or they can be applied in a broad approach covering many sectors and processes.
Näitä ehkäiseviä toimia saatetaan myös käyttää keskitetysti tietyllä teollisuuden alalla ja siihen liittyvissä prosesseissa tai laaja­alaisesti, jolloin katetaan monia aloja ja prosesseja.
In either case the manual would need to reflect the requirement to collect such information.
Kummassakin tapauksessa vaatimus kyseisten tietojen kokoamisesta tulisi ilmetä käsikirjassa.
Agency for
¡a työturvallisuusvirosto
INFORMATION GAPS EUROPEAN/NATIONAL DATA SITUATION
AUKOT TIEDOISSA: EUROOPAN/KANSALLISEN TASON TILANNE
The lack of available data and the comparability problems experienced by the Focal Points between the national data and EU data is evident from the table below.
Saatavilla olevien tietojen puutteellisuus ja tietokeskusten kokemat vaikeudet kansallisten ja EU:n tietojen vertailussa käyvät ¡Imi oheisesta taulukosta.
This table presents an overview with respect to each exposure indicator and OSH outcome identifying the number of Focal Points that were able to make a comparison and those that could not either because of a lack of national data or dissimilarities between the data sets.
Taulukko sisältää yleiskatsauksen altistuksen indikaattoreista ja vaikutuksista TTT:hen ja kertoo, miten monet tietokeskukset pystyivät tekemään vertailun tai eivät pystyneet, joko kansallisten tietojen puuttuessa tai EU:n ja kansallisten tietojen eroavaisuuksien vuoksi.
"Are there differences between the national data and the data from European sources?"
"Onko kansallisten tietojen ja Euroopan tason lähteistä saatujen tietojen välillä eroja?"
"Does the additional national information highlight sectors or occupations that are not evident from the ESWC-data?"
"1 Jouseeko kansallisista tiedoista esi n aloja n tiedoissa?"
No comparison reported
Vertailua ei tehty
Difficulty in comparability of data
Tietojen vertailun vaikeus
Physical exposures Noise Vibration
Puuttuvat kansalliset tiedot
High temperature Low temperature
Puuttuvat kansalliset tiedot
Posture and movement exposures
Fyysinen altistus Melu Tärinä Korkea lämpötila Matala lämpötila
Lifting/moving heavy loads Repetitive movements
Raskaiden taakkojen nostaminen/siirtäminen
Psycho-social working conditions
Toistuvat liikkeet Rasittavat työasennot Kemikaalien käsittely Psykososiaaliset työolot Nopea työtahti
The table on page 33 shows that in the majority of exposure indicators/OSH outcomes establishing whether there were differences between national and European data and whether the additional national data was able to highlight sectors and/or occupations at risk was indeterminable.
Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että useimpien altistumisen indikaattorien/11 l-seurausten kohdalla jäi epäselväksi, oliko kansallisten ja Euroopan tason tietojen välillä eroja ja kävikö kansallisista tiedoista ilmi aloja ja/tai ammatteja, jotka altistuivat riskeille.
In relation to question 1 "Are there differences between the national data and the data from European sources?" the most frequent response was the lack of national data, hence the inability of the Focal Points to be able to answer the question.
Yleisin vastaus kysymykseen 1, "Onko kansallisten tietojen ja Euroopan tason lähteistä saatujen tietojen välillä eroja?", oli kansallisten tietojen puute ja siis tietokeskusten kyvyttömyys vastata kysymykseen.
Similarly, for question 2, in the majority of cases the Focal Points were unable to answer the question because of a lack of national data.
Kysymyksen 2 kohdalla tietokeskukset eivät useimmissa tapauksissa voineet vastata, koska kansalliset tiedot puuttuivat.
More precise information behind these deficiencies will become evident from the European Agency's "Evaluation" project.
Näihin puutteisiin liittyvät tarkemmat tiedot saadaan viraston arviointihankkeesta.
Any future repetition of the project would need to assess the importance of such questions and whether a method could be Implemented to facilitate the necessary responses.
Hanketta toistettaessa joudutaan arvioimaan näiden kysymysten merkitystä ja sitä, voitaisiinko löytää menetelmä, jolla vaadittavien vastausten saamista helpotettaisiin.
0 The table on page 35 provides an overview on the availability of data regarding the exposure indicators at national level'
Seuraava taulukko esittää tiivistelmän altistumisen indikaattoreita koskevien kansallisten tietojen saatavuudesta'".
1 The data were available from different sources such as national surveys.
Tiedot saatiin eri lähteistä, kuten kansallisista kartoituksista.
Repetitive movements
Euroopan työterveys-
Physical violence
¡o työturvallisuusvirasto
INFORMATION GAPS ON PARTICULAR RISK CATEGORIES
TIETTYIHIN RISKILUOKKIIN LIITTYVIEN TIETOJEN PUUTE
The table below indicates where the national reports contained national data and where there was a short fall for the following risk categories: company size, gender, age and employment status.
Seuraava taulukko osoittaa tapaukset, joissa kansalliset raportit sisälsivät kansalliset tiedot, mutta seuraaviin riskiluokkiin liittyvät tiedot puuttuivat: yrityksen koko, sukupuoli, ikä ja työntekijän asema.
Employment status
Työntekijän asema
Strenuous working postures
Toistuvat liikkeet
Workpace dictated by social demand
Koneiden sanelema työtahti
Physical violence
Kiusaaminen o o o