natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the heart of the Pilot Study was the manual, which provided the framework for each Focal Point to use in order to establish the state of OSH at the national level.
Pilottitutkimuksen suorittaminen perustui käsikirjaan, joka antoi tietokeskusten käyttöön viitekehyksen työterveyden ja ­turvallisuuden kansallisen tilan selvittämiseksi.
The national reports were then consolidated to give the European picture.
Tämän jälkeen kansallisista raporteista koostettiin kokonaiskuva Euroopan tilanteesta.
Completing the manual required a combination of data sources to be used, primarily from national sources as well as from European sources including the Second European Survey on Working Conditions (ESWC) from the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditons and European Statistics on Accidents at Work (ESAW) from Eurostat -the European Statistical Office.
Käsikirjan koostaminen edellytti useiden tietolähteiden käyttöä. Enimmäkseen käytössä oli kansallisia lähteitä sekä eräitä Euroopan yhteisön tasoisia lähteitä, kuten Euroopan elin­ja työolojen kehittämissäätiön toinen eurooppalainen tutkimus työoloista (ESWC) sekä Eurostatin (Euroopan tilastotoimisto) työtapaturmatilastoja.
Both the manual and the data sources used are discussed in the next two sections.
Käsikirjaa ja tietolähteitä kuvataan kahdessa seuraavassa kappaleessa.
MANUAL
KÄSIKIRJA
A group of experts nominated by the Member States as well as from the European Commission, Eurostat and European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions assisted the European Agency in developing a manual for collecting the data on the state of occupational safety and health in the Member States.
Jäsenvaltioita työturvallisuuteen ja ­terveyteen liittyvän tiedon keruussa ohjaavan käsikirjan laatimisessa virastoa avustivat jäsenvaltioiden ja Euroopan komission nimittämä asiantuntijaryhmä, Eurostat­toimisto sekä Euroopan elin­ ja työolojen kehittämissäätiö.
A number of specific indicators considered best suited for describing the exposure situation at work, the context of work, the outcomes and the preventive capacity in the Member States were selected and included in the manual to provide a comprehensive picture of the working environment in the Member States.
Käsikirjaan valittiin monia tarkkoja indikaattoreita, joiden katsottiin kuvaavan parhaiten työpaikalla tapahtuvaa altistumista, työn taustatekijöitä, seurauksia sekä ehkäisymahdollisuuksia jäsenvaltioissa, jotta saataisiin kattava kuva jäsenvaltioiden työympäristöistä.
The exposure ¡ndicators/OSH outcomes included in the manual encompassed the following:
Käsikirja sisälsi seuraavat altistumisen indikaattorit / TTT­vaikutukset:
■ Physical exposures: noise, vibration, high temperature, low temperature; ■ Posture and movement exposures: lifting/ moving heavy loads, repetitive movements, strenuous working postures; ■ Chemical exposures: handling chemicals, carcinogenic substances, neurotoxic substances, reproductive hazards; ■ Exposures to biological factors;
■ Fyysinen altistus: melu, tärinä, korkeat lämpötilat, alhaiset lämpötilat; ■ Asentoon ja liikkeisiin liittyvä altistus: raskaiden taakkojen nostaminen/siirtäminen, toistuvat liikkeet, rasittavat työasennot;
■ Occupational Safety and Health (OSH) Outcomes: accidents at work with more that 3 days absence, fatal accidents, workinduced musculoskeletal disorders, stress, occupational sickness absence and occupational diseases.
■ Kemiallinen altistus: kemikaalien käsittely, karsinogeeniset aineet, neurotoksiset aineet, perimävaurioriskit; ■ Altistus biologisille tekijöille;
In addition to the specific exposure indicators listed above a number of questions were formulated with respect to the context of work, including:
■ Psykososiaaliset työolot: nopea työtahti, sosiaalisten paineiden sanelema työtahti, koneiden sanelema työtahti, fyysinen väkivalta, kiusaaminen, sukupuolinen ahdistelu, yksitoikkoinen työ;
■ telework (an estimation of the number of people undertaking telework and particular points regarding safety and health at work);
■ Vaikutukset työturvallisuuteen ja työterveyteen (vaikutukset TTT:hen):
■ particular concerns regarding working conditions of people with fixed termed contracts, temporary employment agency contracts, apprenticeship or any other training schemes and the self-employed;
Yli kolmen päivän poissaoloon johtavat työtapaturmat, kuolemaan johtavat tapaturmat, työstä aiheutuvat tuki­ ja liikuntaelinten sairaudet, stressi, ammattitaudeista johtuvat poissaolot ja ammattitaudit.
■ use of Personal Protective Equipment; ■ provision of information about risks at work; and ■ OSH training provided by the employer.
Yllä lueteltujen spesifisten altistumisen indikaattorien lisäksi muotoiltiin joukko kysymyksiä, jotka koskivat työn taustatekijöitä, kuten: ■ etätyö (arvio etätyötä suorittavien ihmisten määrästä ja erityisistä työterveyteen ja ­turvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä); ■ määräaikaisten työsopimusten tai tilapäisten toimialapalveluyritysten kanssa solmittujen sopimusten nojalla työskentelevät tai oppisopimus­ tai muissa harjoitteluohjelmissa työskentelevät sekä itsenäiset ammatinharjoittajat; ■ henkilökohtaisten suojainten käyttö; ■ työhön liittyviä riskejä koskevan tiedon saatavuus; ■ työnantajan järjestämä koulutus.
Each Focal Point was asked in the manual to describe the preventive capacity of their national occupational safety and health systems by presenting an overview of the organisational structure, number of Labour Inspectors, percentage of workers covered by preventive OSH services and the number of workers receiving occupational safety and health training each year.
Käsikirjassa pyydettiin tietokeskuksia kuvailemaan kansallisten työterveys­ ja työturvallisuusjärjestelmien ennaltaehkäiseviä ominaisuuksia esittämällä yleiskatsaus organisaation rakenteesta, työsuojelutarkastajien määrästä, ehkäisevien TTT­palveluiden piirissä olevien työntekijöiden prosentuaalisesta osuudesta sekä niiden työntekijöiden määrästä, joka saa vuosittain työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyvää koulutusta.
Once the manual had been issued it was left to the individual Focal Points to decide on the exact method of data collection to be operated.
Käsikirjan valmistuttua tietokeskukset saivat kukin tahollaan päättää käytettävästä tiedonkeruumenetelmästä.
This approach was adopted because it was realised by the Focal Points themselves, that there were in existence within each Member State vastly different methods and procedures for data collection and collation.
Näin toimittiin, koska tietokeskukset itse havaitsivat, että eri jäsenvaltioissa oli käytössä huomattavan erilaisia tapoja ja menetelmiä kerätä ja koostaa tietoa.
The data collection was based on existing data available either at European and/or at the national level.
Tiedonkeruu perustui Euroopan ja/tai kansallisella tasolla olemassaoleviin tietoihin.
Further the Member States received tailor-made annexes with the relevant European data from the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions and Eurostat.
Jäsenvaltioille lähetetettiin lisäksi räätälöidyt liitteet, jotka sisälsivät Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön ja Eurostatin tuottamaa koko Eurooppaa koskevaa tietoa.
National process for collating OSH information
Kansalliset TTT-tietojen keräilyprosessit
In general, national networks were utilised to gather the relevart information and these were frequently co-ordinated by government groups supported by the relevant technical experts and other organisations.
Yleensä tietojen keruussa käytettiin hyväksi kansallisia verkostoja, ja tietojen koordinoinnista huolehtivat hallituksen työryhmät, joiden tukena olivat asianmukaiset tekniset asiantuntijat ja muut organisaatiot.
Information sources used included national surveys, national statistical reports and expert opinion from national network organisations.
Tietolähteinä käytettiin kansallisia kartoituksia ja tilastotietoja sekä kansallisten verkosto-organisaatioiden asiantuntijalausuntoja.
When the situation arose in which there was a lack of available information question sets were devised in order to query the relevant experts in the particular field of safety and health at work.
Niitä tilanteita varten, joissa tarvittavia tietoja ei ollut saatavilla, suunniteltiin kysymyssarjoja, joihin vastasivat kyseisen työterveysja työturvallisuusalan asiantuntijat.
Experts were chosen from the authorities concerned with safety and health experience.
Asiantuntijat valittiin työterveysja työturvallisuusviranomaisten parista.
Information was obtained from a wide selection of organisations, which included the likes of Social Partners, Workers Compensation Board, employee insurance funds and medical organisations.
Tietoa saatiin myös monilta organisaatioilta, kuten työmarkkinaosapuolilta, työntekijöiden vakuutuskassoilta ja lääketieteen järjestöiltä.
As well as the use of national data, information from two European level sources was used.
Kansallisten tietojen lisäksi käytettiin kahta koko Euroopan kattavaa lähdettä.
These data sources are discussed below.
Näistä tietolähteistä lisää jäljempänä.
Second European survey on working conditions (ESWC)
Toinen eurooppalainen tutkimus työoloista (ESWC)
At the end of 1995 and beginning of 1996 the second ESWC was carried out by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions.
Euroopan elin-ja työolojen kehittämissäätiö laati toisen /JSlA/C-tutkimuksensa vuosien 1995 ja 1996 aikana.
A representative sample of the total active population, i.e. people who were, at the moment of the interview, either employed or self-employed was sought.
Tutkimus kattoi edustavan otoksen työssäkäyvästä väestöstä kokonaisuudessaan eli ihmisistä, jotka haastatteluhetkellä olivat joko työsuhteessa tai itsenäisiä ammatinharjoittajia.
Individuals were interviewed from the age of 15 years and above.
Haastatelluista nuorimmat olivat 15-vuotiaita.
All retired, unemployed people, as well as housewives, etc. were excluded.
Tutkimuksen ulkopuolelle jätettiin kaikki eläkeläiset, työttömät, kotiäidit jne.
Non-Europeans were included on the condition that they could be interviewed in the respective national language(s) of the countries where they work.
Muita kuin Euroopan kansalaisia haastateltiin, jos haastattelu voitiin suorittaa työskentelymaiden kansallisilla kielillä.
Interviews were carried out in all Member States of the European Union with the respondents being interviewed at home.
Haastatteluja tehtiin kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, ja ne tehtiin vastaajien ollessa kotonaan.
The target was 1,000 cases per country (500 in Luxembourg, 2,000 in Germany: 1,000 for former East Germany and 1,000 for former West Germany).
Päämääränä oli haastatella 1 000 työntekijää kussakin maassa (500:ttä Luxemburgissa, 2 000:tta Saksassa: 1 000:tta entisessä Itä-Saksassa ja 1 000:tta entisessä Länsi-Saksassa).
It is recognised that both the methodology and any comparisons made with the data will have limitations to which the reader should be aware.
Sekä näiden haastattelujen metodologiaan että tietojen pohjalta tehtyihin vertailuihin liittyvät omat rajoituksensa, joista lukijan on hyvä olla selvillä.
These limitations are discussed in detail in the report "Second European Survey on Working Conditions" (published by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions in 1997) and include: the different industrial structures between countries, the legal and cultural differences, the distribution of the workforce between sectors and occupations and the sample size used.
Näitä rajoituksia käsitellään tarkemmin raportissa "Toinen eurooppalainen tutkimus työoloista" (julkaisija Euroopan elin-ja työolojen kehittämissäätiö vuonna 1997). Niihin sisältyvät: maiden erilaiset teollisuusrakenteet, oikeudelliset erot ja kulttuurierot, työntekijöiden jakauma eri alojen ja ammattien kesken sekä otoksen suuruus.
European statistics on accidents at work (ESAW)
Euroopan työtapaturmatilasto (ESAW)
The ESAW project carried out by Eurostat in close co-operation with the Member States of the European Union aims at collecting Union-wide comparable data on accidents at work ard establishing a database.
Eurostat suoritti £5AW-hankkeen läheisessä yhteistyössä Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa, ja sen tarkoituksena oli kerätä vertailukelpoista, koko unionin kattavaa tietoa työtapaturmista sekä perustaa tietokanta.
All cases of accidents at work leading to an absence of more than three calendar days are included in the ESAW data.
ESAVV-tietoihin otetaan mukaan kaikki työtapaturmat, jotka johtavat yli kolmen kalenteripäivän pituiseen poissaoloon.
An accident at work is defined as a "discrete occurrence in the course of work, which leads to physical or mental harm".
Työtapaturma määritellään "yksittäiseksi työn kuluessa sattuneeksi tapahtumaksi, joka johtaa fyysiseen tai henkiseen vammaan".
This includes cases of acute poisoning and wilful acts of other persons but excludes deliberate self-inflicted injuries and
Yleensä ilmoitusprosentti on erittäin korkea vakuutuspohjaisissa järjestelmissä, ja sen uskotaan saavuttavan lähes 100 prosenttia.
State of Occupational
Työturvallisuuden ja työterveyden tila
In practice the majority of the Member States include the cases of fatal accidents at work counted in their national statistics.
Kansallisissa raporteissa mainitut ammatit kirjattiin alla esitettyyn taulukkopohjaan.
This then gives an indication of the complete range of occupations the Focal Points reported as being most at risk to noise exposure at work.
Taulukosta ¡Imenevät kaikki ammatit, joiden eri tietokeskukset ilmoittivat altistuvan eniten melulle työpaikalla.
14 1 * in the graph and which to include in a table in an appendix.
Kutakin tietokeskusta pyydettiin ilmoittamaan viisi ammattia, joiden katsottiin altistuvan eniten.
This cut-off value was left to the discretion of the OSH experts analysing the Information.
Niinpä käytettiin raja­arvoa, jonka perusteella päätettiin, mitkä ammatit otettiin mukaan kaavioon ja mitkä vain liitetaulukkoon.
Data from the above spreadsheet has been inserted into the graphical model on page 15.
Yllä olevan taulukon tiedot on alla esitetty kaavion muodossa.
This graph illustrates a natural cut-off at around five responses.
Kaavio havainnollistaa sitä, miten noin viisi vastausta osoittautui luonnolliseksi raja­arvoksi.
In this case, five or more responses were included in the graph and below five the occupations were contained in a table in an appendix.
Tässä tapauksessa viisi tai useampia mainintoja saaneet ammatit otettiin mukaan kaavioon, ja alle viisi mainintaa saaneet sisältyivät liitetaulukkoon.
Agency for Safety and Health at
Ε υ r o o pan työterveys i a työturva
The occupations most identified to be at risk to noise exposure
Ammatit, joiden mainittiin altistuvan melulle eniten
Having applied the cut-off criteria to the data in the spreadsheet, the occupations identified in the national reports were only presented in the graph for five or more responses, as illustrated below.
Kun raja­arvoa oli sovellettu taulukon tietoihin, kansallisissa raporteissa mainituista ammateista esitettiin kaaviossa vain ne, jotka oli mainittu viisi kertaa tai useammin, kuten allaolevasta käy ilmi.
Graph in report ι I ι I I I
Kaavio raportissa
Data in appendix
Tiedot liitteessä
1 5 ; 1 ! 1 ι i ' IÎ ) 101112 131415 Number of responses given
0 12 3 4 5 6 7 8 9 101112 131415 Vastausten määrä
In an ideal situation each graphical model developed for the project would have been used to present the findings for all risk categories (i.e. sector, occupation, gender, age, company size and employment status).
Ihannetapauksessa kaikki hanketta varten kehitetyt kaaviot olisivat sisältäneet kaikkien riskiluokkien havainnot (kuten ala, ammatti, sukupuoli, ikä, yrityksen koko ja työntekijän asema).
However, in a high proportion of questions, national information was not available.
Suureen joukkoon kysymyksiä ei kuitenkaan ollut saatavilla kansallisia vastauksia.
In these situations it was considered unsound to present the information in graphs.
Näissä tapauksissa ei katsottu olevan perusteltua esittää tietoja graafisesti.
Therefore, graphs have only been presented where eight or more Focal Points provided a response.
Siksi kaaviot on esitetty vain niissä tapauksissa, joissa vastanneita tietokeskuksia oli kahdeksan tai useampia.
An example is illustrated below for the category "age".
Alla oleva esimerkki havainnollistaa luokkaa "ikä".
Ultimately, this meant that few graphs were presented for: company size, gender, age and employment status because the data provided by the Focal Points did not allow the European picture to be illustrated.
Viime kädessä tämä merkitsee, että luokkia yrityksen koko, sukupuoli, ikä ja työntekijän asema koskevia kaavioita on niukalti, koska tietokeskuksilta saadut tiedot eivät antaneet perusteita muodostaa Euroopan kokonaiskuvaa.
The following level of Information is presented in the main report for each exposure indicator/OSH outcome:
■ Koko Eurooppaa koskevien ja kansallisten tietojen vertailu: jos tietokeskukset esittivät kansallista tietoa altistuksen indikaattoreista, pyydettiin vertaamaan näitä ESWC­tietoihin, havaitsemaan mahdolliset erot ja kommentoimaan niitä;
■ Overview on the main findings; m A European picture: this section provides a European picture using data from the 2"" Survey European Foundation Dublin (ESWC-Data) or data from the European Statistics on Accidents at Work of Eurostat; ■ Comparison between European data and national data: if Focal Points presented national data on exposure indicators, they were asked to compare this data, with ESWC-data, in order to identify and comment on any differences; ■ Sectors and occupations at risk: the most frequently identified sectors and occupations which the Focal Points considered to be most at risk are provided and commented on; ■ Information on other risk categories such as company size, gender, age category and employment status: whenever data given by the Focal Points allow a European picture with regard to these risk categories, the findings are presented;
■ Altistuvat alat ja ammatit: luettelot ja kommentit useimmin mainituista aloista ja ammateista, joiden tietokeskukset katsoivat altistuvan eniten altistuksen indikaattoreille; ■ Muita riskiluokkia koskevat tiedot, kuten yrityksen koko, sukupuoli, ikäryhmä ja työntekijän asema: nämä tulokset on annettu, aina kun tietokeskusten antamat tiedot riittävät kyseisten riskien kokonaistilanteen arvioimiseen;
■ Trend: the Focal Points indicated if the number of workers exposed to the exposure indicator or suffering from the OSH outcome over the last 35 years had decreased, remained stable or increased.
■ Suuntaus: tietokeskukset ilmoittivat, oliko altistuksen indikaattoreille altistuvien tai TTT­vaikutuksista kärsivien työntekijöiden määrä viimeisten 3 ­ 5 vuoden kuluessa laskenut, pysynyt vakiona vai lisääntynyt.
In addition, their submitted comments regarding the identified trends are given; and ■ Evaluation: this section includes information consolidated from the national reports about the necessity for the development of additional preventive actions.
Tämän lisäksi raportti sisältää keskusten jättämät kommentit havaituista suuntauksista; ■ Arviointi: tämä osa käsittää kansallisista raporteista kootut tiedot ennaltaehkäisevien lisätoimien kehittämisen tarpeesta.
Furthermore, details about these actions described by the Focal Points are presented.
Lisäksi esitetään tietokeskusten kuvaukset näiden toimien yksityiskohdista.
The State of
Työturvallisuuden
European
- pilottitutkimus
Study
UNIONISSA-
MAJOR FINDINGS ON THE STATE OF OCCUPATIONAL SAFETY AND HEALTH IN
PILOTTITUTKIMUKSEN PÄÄASIALLISET TULOKSET
This Chapter summarises the major findings on the State of Occupational Safety and Health in the European Union.
Tämä kappale sisältää yhteenvedon Euroopan unionin työturvallisuuden ja työterveyden tilaa koskevan tutkimuksen pääasiallisista tuloksista.
It begins in Section 3.1 with a review of the "key points" from the Pilot Study, which in essence is an overview of the consolidated information.
Kappaleessa 3.1 luodaan aluksi katsaus pilottitutkimuksen avainkohtiin, eli pohjimmiltaan kappale sisältää yhteenvedon kootuista tiedoista.
In addition, summarised findings for each exposure indicator/OSH outcome assessed in the Pilot Study are presented in the Chapter 5 "European Picture on Exposure Indicators/OSH Outcomes".
Lisäksi kustakin altistuksen indikaattorista/vaikutuksesta TTT:hen, jota pilottitutkimuksessa on arvioitu, on yhteenveto kappaleessa 5, "Altistuksen indikaattorien /TTT-vaikutusten Euroopan tilanne".
Where the national reports indicted a need for the development of additional preventive actions to combat particular exposure indicators/OSH outcomes, these are discussed in Section 3.2.
Kappaleessa 3.2 käsitellään tapauksia, joissa kansalliset raportit osoittivat tarvittavan ennaltaehkäiseviä lisätoimia tiettyjen altistustekijöiden / TTT-seurausten torjumiseksi.
The picture within the European Union, especially with respect to sector and occupation categories at risk from workplace hazards, is discussed in Section 3.3.
Kappaleessa 3.3 käsitellään Euroopan unionin työturvallisuuden kokonaistilannetta nimenomaan alakohtaisesti ja ammattiryhmittäin.
The findings from chemical and biological hazards are included in Section 3.4.
Kemiallisiin ja biologisiin vaaroihin liittyvät tulokset sisältyvät kappaleeseen 3.4.
Identification of emerging risks and their potential implications on the working environment are discussed in Section 3.5.
Havaittuja hahmottuvia riskejä ja niiden mahdollisia vaikutuksia työympäristöön käsitellään kappaleessa 3.5.
KEY POINTS
AVAINKOHDAT
Exposures in the working environment
Työympäristön altistustekijät
Physical/chemical exposures
Fyysinen/kemiallinen altistus
European picture
Eur. tilanne:
Most identified sector(s)2
Useimmin mainitut alat2
Most identified occupation(s)3
Useimmin mainitut ammatit3 altistuneiden määrä1
Physical/ chemical exposure indicators workers exposed1
Fyysisen/ kemiall. altistuksen indikaattori
Number of Focal Points identifying development of additional preventive action is necessary
Ehkäisevien lisätoimien kehittämistä tarpeellisena pitäneiden tietokeskusten
Manufacture of fabricated metal products, except machinery and equipment; manufacture of wood, wood products and cork, except furniture and manufacture of straw articles and plaiting materials
Metallituotteiden valmistus lukuun Koneenkäyttäjät ja kokoonpanijat ottamatta koneiden ja laitteiden valmistusta; Puutavaran ja puutuotteiden valmistus
Labourers in mining, construction, manufacturing and transport; extraction and building trades workers; drivers and mobile plant operators
Kaivos-, rakennus-, valmistus- ja kuljetusalojen työntekijät; louhinta-ja rakennusalan työntekijät; kuljettajat ja työkoneiden käyttäjät
Labourers In mining, construction, manufacturing and transport; extraction and building trades workers
Kaivos-, rakennus-, valmistus- ja kuljetusalojen työntekijät; louhinta-ja rakennusalan työntekijät
Labourers In mining, construction, manufacturing and transport
Elintarvikkeiden ja juomien valmistus; rakentaminen
Manufacture of food products and beverages; construction
Kaivos-, rakennus-, valmistus- ja kuljetusalojen työntekijät
Handling chemicals
Kemikaalien käsittely
Labourers in mining, construction, manufacturing and transport; stationary-plant and related operators
Kaivos-, rakennus-, valmistus- ja kuljetusalojen työntekijät; kiinteiden koneiden ym. käyttäjät
1ESWC-data, 2nd Survey European Foundation Dublin 1996. ■' Only the sector with the highest number of responses is indicated.
ESWC-tiedot, Euroopan elin-ja työolojen kehittämissäätiön 2. tutkimus, Dublin 1996. '
If there are more than one sector with equal numbers of indications,
Sisältää vain useimmin mainitun alan.
1 all these sectors are mentioned.
Jos useat alat mainittiin yhtä monta kertaa, nämä kaikki näkyvät taulukossa.
Only the occupation with the highest number of responses is indicated.
Sisältää vain useimmin mainitun ammatin.
If there are more than one occupation with equal numbers of indications, all these occupations are mentioned.
Jos useat ammatit mainittiin yhtä monta kertaa, nämä kaikki näkyvät taulukossa.