natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This may lower nationalsavings further and thus have a negative impact on the overall policy mix, particularly against thebackground of a very high current account deficit.
Tämä saattaa edelleen vähentääkansallista säästämistä, mikä vaikuttaa negatiivisesti politiikkayhdistelmään etenkin, kunvaihtotaseen alijäämä on erittäin suuri.
In this context, strong credit growth could also bea cause for concern.
Tässä yhteydessä luottojen voimakas kasvu saattaa myösolla huolestuttavaa.
On the whole, the Estonian general government accounts should remain inbalance or in surplus over the next few years, even with some fiscal easing.
Viron julkinen talous pysynee lähivuosina joka tapauksessa tasapainossa taiylijäämäisenä, vaikka finanssipolitiikkaa löysättäisiin jonkin verran.
Moreover, an easing offiscal policy over the first few years of EU membership is likely to coincide with an economicupswing.
Lisäksi finanssipolitiikankeventäminen EU-jäsenyyden alkuvuosina osuisi todennäköisesti samaan aikaan taloudennoususuhdanteen kanssa.
A procyclical effect of the envisaged fiscal policy stance may not be ruled out.
On mahdollista, että suunnitellulla finanssipolitiikan virityksellä onmyötäsyklisiä vaikutuksia.
Thus, theimplementation of the mediumterm fiscal policy program in Estonia requires a prudent and flexibleapproach.
Viron keskipitkän aikavälin finanssipolitiikkaa täytäntöönpantaessa onsovellettava varovaista ja joustavaa lähestymistapaa.
Conditions in the labour market in Estonia have deteriorated gradually following the country'sindependence.
Viron työmarkkinatilanne on heikentynyt jatkuvasti maan itsenäistymisen jälkeen.
The restructuring of the economy, and the resulting skill mismatch, appear to be themain factors behind the rise in unemployment to 14½ per cent by mid-2000 (based on the ILOdefinition).
Työllisyysaste, joka laskivuoden 1997 65 prosentista 60,6 prosenttiin vuonna 2000, nousi 61,1 prosenttiin vuonna 2002 ensikertaa maan itsenäistymisen jälkeen. Tämä edesauttoi työmarkkinoiden käännettä ja johti siihen,että työttömyysaste laski 10,3 prosenttiin vuonna 2002.
The employment rate which had declined from 65 per cent in 1997 to 60.6 per cent in2000, edged up to 61.1 per cent in 2002 for the first time since the country’s independencecontributing to a turnaround in the labour market, resulting in a fall in the unemployment rate to10.3 per cent in 2002.
Tilanteen parantuminen johtui kuitenkintyöllisyyden vaatimattomasta kasvusta ja työmarkkinoiden käytettävissä olevan väestönhuomattavasta vähenemisestä.
However, this improvement was the result of modest employment gains, anda significant decline in the economically active population; employment increased by some 2 percent over 1997-2002 while the economically active population declined by almost 2.5 per cent.
Työllisyys kasvoi noin 2 prosenttia vuosina 1997–2002, muttatyömarkkinoiden käytettävissä oleva väestö väheni lähes 2,5 prosenttia.
The rising unemployment over 1997-2000 was associated with a steady increase in the proportionof longterm unemployed, and of discouraged workers, and consequently an increase in thestructural unemployment rate.
Työttömyyden kasvaessa vuosina 1997–2000 myös pitkäaikaistyöttömien ja ns. lannistuneidentyöntekijöiden osuus kasvoi tasaisesti, mikä johti rakenteellisen työttömyyden kasvuun.
However, the share of those without a job for more than a yeardeclined to 41 per cent of the unemployed in 2002, or almost to the same level as in 1997, afterhaving increased considerably to 60 per cent during this period.
Yli vuodentyöttöminä olleiden osuus laski 41 prosenttiin kaikista työttömistä vuonna 2002 (eli lähes vuoden1997 tasolle), kun se oli aiemmin kyseisellä ajanjaksolla noussut huomattavasti eli lähes60 prosenttiin.
Even so, the number of long-termunemployed remains particularly high, suggesting that a large number of the unemployed do notpossess the skills required to reintegrate successfully into the labour market. Regional disparitiescontinue to persist and unemployment remains considerably higher in the Northeast (at around19 per cent of the labour force) than compared with the South (8½ - 9 per cent).
Pitkäaikaistyöttömien lukumäärä on edelleen hyvin suuri, mikä viittaa siihen, ettäsuurella osalla työttömistä ei ole riittävästi ammattitaitoa onnistuakseen palaamaan työmarkkinoille.Alueelliset erot ovat yhä suuria, ja työttömyys on edelleen selvästi korkeampi maan koillisosassa(noin 19 prosenttia työvoimasta) eteläosaan verrattuna (8,5-9 prosenttia).
In Estonia, the level of productivity is still very low compared to the EU average (42 per cent of the EU 15 level in 2002).
Tuottavuus on Virossa edelleen hyvin alhainen verrattuna EU:n vanhojen jäsenvaltioidenkeskiarvoon (42 prosenttia EU-15:n tasosta vuonna 2002).
While labour productivity growth remained strong (7 per cent per annum)over the period 1997-2000, it has slowed down since 2000.
Työn tuottavuus jatkoi vahvaa7 prosentin vuosikasvuaan 1997–2000, mutta sen jälkeen kasvuvauhti alkoi hidastua.
Two main factors could constitute ahandicap for future increases in productivity growth: the lack of qualifications in the workforce andthe low level of R & D and innovation.
Tuottavuudenkasvun kiihtymistä voivat tulevaisuudessa haitata kaksi keskeistä tekijää: työntekijöidenpuutteellinen ammattitaito sekä T & K-toiminnan ja innovaatioiden vähäisyys.
These two factors also explain that FDI are mainlyconcentrated in areas that do not require important R & D and qualifications.
Nämä kaksi tekijääovat myös syynä siihen, että ulkomaiset suorat sijoitukset ovat keskittyneet pääasiassa aloille, jotkaeivät edellytä merkittävää T & K-toimintaa eikä korkeaa ammattitaitoa.
The lack of qualifications in the workforce results from inefficiencies in the education system, aspublic expenditures on education are relatively high (6.7 per cent of GDP in 2000).
Koska koulutukseen käytetään suhteellisen paljon julkisia varoja (6,7 prosenttia suhteessa BKT:henvuonna 2000), työntekijöiden puutteellinen ammattitaito johtuu koulutusjärjestelmäntehottomuudesta.
Particularlyworrying is the fact that the education system is not sufficiently close to the needs of the labourmarket, creating a mismatch.
Erityisen huolestuttavaa on, että koulutusjärjestelmässä ei oteta riittävästihuomioon työmarkkinoiden tarpeita, minkä seurauksena työntekijöiden ammattitaito ei vastaatyöelämän vaatimuksia.
A well-designed R & D policy can also have an important role in increasing productivity growth.Currently Estonia has a relatively low level of R & D expenditures, below that of other Europeancountries (0.8 per cent of GDP in 2001), and the lowest rate of business R & D among the newmembers.
Myös hyvin suunniteltu T & K-toiminta voi olla keskeisessä asemassa nopeutettaessa tuottavuudenkasvua. T & K-menot ovat Virossa alhaisemmat kuin muissa EU-valtioissa (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2001), ja virolaiset yritykset käyttävät tutkimukseen ja kehitykseen vähemmänvaroja kuin missään muussa uudessa jäsenvaltiossa.
This is partly due to the weak links between the academic sector and the businesscommunity.
Tämä johtuu osittain tutkimusalan jayrityssektorin heikoista yhteyksistä.
In this area, a new strategy has been approved which foresees a significant increase intotal R & D expenditures over the period 2002-2006.
Tähän liittyen on hyväksytty uusi strategia, jonka mukaan T & K-menojen kokonaismäärä kasvaa merkittävästi vuosina 2002–2006.
While the liberalisation of network industries has started in Estonia, competition is still very limitedin the electricity market.
Verkkotoimialojen vapauttaminen on alkanut Virossa, mutta sähkömarkkinoilla kilpailu on edelleenhyvin vähäistä.
The country has negotiated a long transition period for the liberalisation ofthis sector, in light of its dependence on oil shale as a source of electricity generation.
Viro neuvotteli pitkän siirtymäajan alan vapauttamiselle, koska maa onsähköntuotannossaan riippuvainen öljyliuskeesta.
Therestructuring of the oil-shale sector has started, but the progress made in the planned liberalisationof the market is limited.
Öljyliuskealan rakenneuudistus on aloitettu,mutta markkinoiden vapauttamisessa ei ole juuri edistytty.
The electricity market is dominated by a State-owned, vertically integratedcompany with operations in supply, generation, monopoly transmission and distribution.
Sähkömarkkinoita hallitseevertikaalisesti integroitunut valtionyhtiö, jolla on toimintoja energiahuollossa, tuotannossa, siirrossa(monopoli) ja jakelussa.
Thedeclared current market opening of 10 per cent is below most of the other new member states’degree of market opening.
Viro on ilmoittanut, että markkinoista on avattu 10 prosenttia, mikä onvähemmän kuin useimmissa muissa uusissa jäsenvaltioissa.
One of the most important obstacles to liberalisation of the electricitymarket is the imposition of import licence rules by the authorities aimed at limiting low-pricedimports.
Viranomaisten asettamattuontilisenssisäännöt, joiden tarkoituksena on rajoittaa halpatuontia, muodostavat yhdensuurimmista esteistä sähkömarkkinoiden vapauttamiselle.
Ensuring the independence of the energy regulator is also important given the State’sownership of the incumbent in the electricity market.
Energia-alan sääntelyviranomaisenriippumattomuus on varmistettava, koska valtio omistaa sähkömarkkinoilla toimivan yhtiön.
The gas market is privatised and open,with a single supplier operating on the market.
Kaasumarkkinat onyksityistetty ja avattu, ja niillä toimii yksi kaasuntoimittaja.
The telecommunication market has been alsoliberalised.
Myös teleliikennemarkkinat onvapautettu.
However, some problems might arise because the owner of the network also operates asa distributor.
Ongelmia saattaa kuitenkin syntyä, koska verkon omistaja harjoittaa myös jakelua.
In order to address the sizeable current account deficit, to which an appropriate fiscal policy shouldcontribute, Estonia is recommended to:
Jotta suurta vaihtotaseen alijäämää voidaan supistaa asianmukaisen finanssipolitiikan tukemana,suositellaan, että Viro
implement a fiscal policy that is in line with the decisions to be taken by the Council in thecontext of the forthcoming budgetary surveillance exercise (GL 1), and which is consistentwith the objective of avoiding procyclical policies that may exacerbate the externalimbalance and promotes reduction of the sizeable gap between domestic savings andinvestment (GL 2).
noudattaa finanssipolitiikkaa, joka vastaa päätöksiä, jotka neuvosto tekee julkisen taloudentulevaan valvontaan liittyen (yleinen suuntaviiva 1), ja pyrkii välttämään myötäsyklisiätoimia, jotka voivat heikentää ulkoista tasapainoa (yleinen suuntaviiva 2) ja edistääkotimaisen säästämisen ja investointien välisen merkittävän epätasapainon pienentämistä(yleinen suuntaviiva 2).
adopt policies with particular emphasis on re-integrating the longterm unemployed,particularly in regions worst hit by the restructuring of the economy, by promotingvocational training and lifelong learning, and by setting up an effective institutionalframework that is supporting job creation (GLs 4, 6 and 8).encourage social partners to ensure that wage developments - including changes to theminimum wage legislation - do not hinder employment growth, and hold up the recoveryin the labour market (GL 3and 5).
toteuttaa toimia, joissa keskitytään erityisesti pitkäaikaistyöttömien integroimiseen takaisintyömarkkinoille varsinkin talouden rakenneuudistuksen eniten koettelemilla alueilla; tämävoidaan toteuttaa edistämällä ammattikoulutusta ja elinikäistä oppimista ja luomallatehokkaat institutionaaliset puitteet, jotka edistävät työpaikkojen luomista (yleisetsuuntaviivat 4, 6 ja 8);kannustaa työmarkkinaosapuolia varmistamaan, että palkkakehitys (mukaan lukienminimipalkkalakien muutokset) ei hidasta työllisyyden kasvua eikä työmarkkinoidenelpymistä (yleiset suuntaviivat 3 ja 5).
improve the efficiency and quality of the education system and vocational training in orderto reduce the mismatch on the labour market (GL 13).implement the R & D strategy approved in 2001 and, in particular, promote the strongerinvolvement of the business sector in R & D spending (GL 13).
parantaa koulutusjärjestelmän ja varsinkin ammatillisen koulutuksen tehokkuutta ja laatuatyöntekijöiden ammattitaidon ja työmarkkinoiden vaatimusten lähentämiseksi (yleinensuuntaviiva 13);toteuttaa vuonna 2001 hyväksytyn T & K-strategian ja edistää varsinkin yrityssektorinvahvempaa osallistumista T & K-investointeihin (yleinen suuntaviiva 13).
proceed with the liberalisation of the electricity market, strengthen the independence of theregulator and ensure effective competition in telecommunications (GL 9).
jatkaa sähkömarkkinoiden vapauttamista, vahvistaa sääntelyviranomaisenriippumattomuutta ja varmistaa tehokkaan kilpailun teleliikennealalla (yleinensuuntaviiva 9).
Following a relatively high real GDP growth of 3.5 per cent in 2002, real GDP growth in 2003slowed to below 3 per cent.
Kokonaistuotannon kasvu oli vuonna 2002 varsin nopeaa eli 3,5 prosenttia, mutta vuonna 2003 sehidastui alle 3 prosenttiin.
While unemployment is among the lowest of the new Member States,the participation rate is very low compared to the EU average.
Unkarin työttömyysaste on uusien jäsenvaltioiden alhaisimpia, muttatyövoimaosuus on hyvin alhainen verrattuna EU:n keskiarvoon.
Serious structural shortcomings inthe labour market render further increase in employment difficult: notably a lack of regionalmobility, skill mismatches and disincentives from the benefit systems.
Työmarkkinoiden vakavatrakenteelliset ongelmat vaikeuttavat työllisyyden kasvua: näitä ovat varsinkin vähäinen alueellinenliikkuvuus, työmarkkinoiden vaatimuksia huonosti vastaava työntekijöiden ammattitaito ja työnteonkannattamattomaksi tekevät etuusjärjestelmät.
Achieving a high degree ofsustainable convergence requires regaining and maintaining competitiveness at a sustainable highlevel.
Kestävän lähentymisen korkean tason saavuttaminenedellyttää, että kilpailukyky saadaan pysyvästi korkealle tasolle.
A return to reasonable real wage development and the creation of a more investmentpromoting environment seems therefore crucial in order to ensure a balanced mediumterm growth.After the high fiscal deficit of 9.3 per cent of GDP in 2002, fiscal policy became restrictive again in2003.
Reaalipalkkakehityksenpalauttaminen kohtuulliselle tasolle ja investoinneille suotuisamman ympäristön luominen näyttävätolevan keskeisessä asemassa pyrittäessä varmistamaan tasapainoinen keskipitkän aikavälintalouskasvu.Unkari kiristi finanssipolitiikan viritystä vuonna 2003, koska julkisen talouden alijäämä oli noussut9,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2002.
However, the general government deficit still reached 5.9 per cent of GDP.
Alijäämä oli kuitenkin edelleen 5,9 prosenttiasuhteessa BKT:hen.
The significantovershooting of the fiscal deficit targets during the last two years contributed to the consumptiondriven widening of the current account deficit to above 5 ½9 per cent of GDP.
Julkisen talouden alijäämää koskevien tavoitteiden selvä ylittyminen viimeksikuluneiden kahden vuoden aikana johti siihen, että vaihtotaseen vaje syveni kulutuksen vetämänäyli 5,5 9prosenttiin suhteessa BKT:hen.
Together with otherproblems in the macroeconomic policy mix (such as the high real wage growth and very high realinterest rates) and the high volatility of the exchange rate, this has led to a general loss in financialmarkets’ confidence and to a loss in overall competitiveness.
Talouspolitiikkayhdistelmään liittyvien muiden ongelmien(muun muassa reaalipalkkojen nopea nousu ja erittäin korkeat reaalikorot) ja valuuttakurssiensuuren volatiliteetin vuoksi rahoitusmarkkinoiden luottamus ja yleinen kilpailukyky ovat alentuneet.
Policies in Hungary should aim at achieving a high degree of sustainable convergence, in particularas regards the consolidation of public finances.
Unkarin pitäisi pyrkiä kestävän lähentymisen korkeaan tasoon erityisesti julkisen taloudenvakauttamisen osalta.
Hungary implemented a number of structuralreforms and has achieved important catch-up with the EU.
Unkari on toteuttanut lukuisia rakenneuudistuksia ja kuronut selvästi kiinnieroa EU:n nykyisiin jäsenvaltioihin.
However there are areas which posefurther challenges to the country.
Joillakin osa-alueilla on kuitenkin edelleen haasteita.
Hungary should aim to adopt measures in order to make theeducation system more effective and R & D has to be encouraged in order to achieve higherproductivity.
Unkarinpitäisi pyrkiä toteuttamaan toimia, joilla tehostetaan koulutusjärjestelmää ja edistetään T & K-toimintaa tuottavuuden nostamiseksi.
Competition in the network industries needs to be further improved and theindependence of the regulators has to be strengthened.
Kilpailua on edelleen lisättävä verkkotoimialoilla, jasääntelyviranomaisten riippumattomuutta on vahvistettava.
Against this background, Hungary faces fivemajor challenges:
Unkarilla on neljä keskeistä haastetta:
According to new methodology which includes, inter alia, the impact of reinvestedearnings, the deficit was somewhat below 9 per cent of GDP.
Vanhan menetelmän mukaisesti. Uuden menetelmän mukaisesti laskettuna, jolloin muunmuassa uudelleen sijoitettujen voittojen vaikutus otetaan huomioon, vaje oli jonkin verran alle9 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Ensure a further reduction of the general government deficit on a sustainable basis,
Julkisen talouden alijäämän supistamisen jatkaminen kestävällä tavalla.Työllisyysasteen nostaminen ja työmarkkinoiden rakenteellisten ongelmien ratkaiseminen.Kustannuskilpailukyvyn lisääminen toteuttamalla palkkamalttia edistäviä toimia.
Ensure a further reduction of the general government deficit on a sustainable basis
Parempien edellytysten luominen tuottavuuden kasvulle.Kilpailun tehostaminen verkkotoimialoilla.Julkisen talouden alijäämän supistamisen jatkaminen kestävällä tavalla
After the high deficit of 9.3 per cent of GDP in 2002, fiscal policy became restrictive in 2003.However, the general government deficit of 2003 was still 5.9 per cent of GDP.
Unkari kiristi finanssipolitiikan viritystä vuonna 2003, koska julkisen talouden alijäämä oli noussut9,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2002.
While for 2004 afurther reduction of the deficit is foreseen, the starting position for the achievement of the2004 deficit target seems rather difficult.
Julkisen talouden alijäämä oli kuitenkin edelleen5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003.
While initially aiming at comprehensive public financereforms, a significant number of expenditure items have not been addressed at all in the budget of2004, and still seem not to have been considered in the consolidation plans.
Vaikka alijäämän ennustetaan edelleen supistuvanvuonna 2004, alijäämätavoitteen saavuttaminen näyttää käytännössä hankalalta.
The previous expansionaryfiscal stance, along with high real wage growth, contributed to high domestic demand and anincreasingly consumptiondriven widening of the current account deficit, to somewhat above5½ per cent of GDP.
Aiemminnoudatettu elvyttävä finanssipolitiikka ja reaalipalkkojen nopea nousu kasvattivat kotimaistakysyntää ja edistivät yhä suuremmassa määrin kulutuksesta johtuvaa vaihtotaseen vajeensyvenemistä noin 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
A reduction in the high government sector level of borrowing is also crucial inorder to improve the current account.
Julkisen sektorin suurta luotonottoa on myösvähennettävä pyrittäessä supistamaan vaihtotaseen vajetta.
Households’ savings can not be expected to be sufficient tofinance the rise in private investment (including those related to EU accession).
Kotitalouksien säästämisen ei voidaodottaa riittävän yksityisten investointien (mukaan lukien EU:hun liittymiseen liittyvät investoinnit)kasvun rahoittamiseen.
This is expected toput further pressure on the current account.
Tämän odotetaan aiheuttavan lisäpaineita vaihtotaseeseen.
Even maintaining the present current account deficit,while allowing investment to take place, would thus require additional budgetary constraint.
Vaikkavaihtotaseen vaje säilyisi nykytasolla investoinneista huolimatta, se aiheuttaa lisärajoitteita julkiseentalouteen.
Areturn to sustainable policies in Hungary has to be based on a consolidation of public finances.
Kestävän talouspolitiikan saavuttaminen edellyttää Unkarin julkisen taloudenvakauttamista.
Hungary has one of the lowest unemployment rates among the new Member States (5.8 per cent in2003).
Unkarin työttömyysaste on uusien jäsenvaltioiden alhaisimpia (5,8 prosenttia vuonna 2003).
However, this is accompanied by a stagnating labour force and a low participation rate(59.7 per cent in the 15-64-year age-bracket for 2002) compared to the EU average.
Tästähuolimatta työvoima on jähmeää ja työvoimaosuus alhainen (59,7 prosenttia 15–64 -vuotiaidenikäryhmässä vuonna 2002) verrattuna EU:n keskiarvoon.
Consequently,the low unemployment rate does not reflect the substantial disengagement from the labour marketand the high level of inactivity particularly in the end-of career working age population.
Alhaisesta työttömyysasteesta ei käymyöskään ilmi merkittävä syrjäytyminen työmarkkinoilta eikä työvoiman ulkopuolelle jääminen,joka on tyypillistä erityisesti työuransa lopulla olevalle väestölle.
Regional differences can mostlybe observed in the form of increasing urbanisation and the East-West axis, with a less developedinfrastructure and higher unemployment in the Eastern part of the country.
Alueelliset erot ilmenevät lisääntyvänäkaupungistumisena ja itä-länsi-akselilla, missä maan itäosa kärsii vähemmän kehittyneestäinfrastruktuurista ja korkeammasta työttömyydestä.
Internal mobility is lowin international comparison, with housing and transport as the main impediments.
Liikkuvuus maan sisällä on kansainvälisestikatsoen vähäistä, ja suurimmat esteet ovat asuminen ja liikenne.
Furthermore, asignificant number of unemployed are young adults (the youth unemployment rate is 11.4 per cent).
Lisäksi huomattava osa työttömistäon nuoria aikuisia (nuorten työttömyysaste on 11,4 prosenttia).
While showing a slight improvement since the beginning of 2003, Hungary’s cost competitivenesshas shown a significant deterioration in the years 2000-2002.
Unkarin kustannuskilpailukyky on parantunut hieman vuoden 2003 alusta lähtien, mutta vuosina2000–2002 se heikkeni selvästi.
The decline in cost competitivenesswas partly due to the fast increase in wages.
Kustannuskilpailukyvyn heikkeneminen johtui osittain palkkojennopeasta noususta.
Real wage growth exceeded productivity growth in thelast three years, led by a rise in minimum wages and by the public sector, but also by a delayedadaptation of the corporate sector to the new low-inflation environment.
Reaalipalkkojen nousu on ylittänyt tuottavuuden kasvun kolmena viime vuotena.Eniten ovat nousseet vähimmäispalkat ja julkisen sektorin palkat, mutta myös yrityssektori onreagoinut viiveellä uuteen tilanteeseen, jossa inflaatiovauhti on aiempaa hitaampi.
Although wage growthslowed down towards the end of the year, net real wages still grew by 9.2 per cent in 2003 (with7.3 per cent in the business sector and 12.7 per cent in the public sector).
Vaikka palkkojennousu hidastui vuoden 2003 loppua kohti, nettomääräiset reaalipalkat nousivat kyseisenä vuonna9,2 prosenttia (7,3 prosenttia yrityssektorilla ja 12,7 prosenttia julkisella sektorilla).
They have negativelyinfluenced cost-competitiveness, and led to decreasing employment in some low-skill segments ofthe labour market.
Palkkakehityson haitannut kustannuskilpailukykyä ja alentanut työllisyyttä joissakin alhaista ammattitaitoavaativissa ammattiryhmissä.
While this process has contributed to a change in the structure of industrialproduction towards high skilled labour, increasing unit labour costs have led to a deterioration in theoverall competitive position of the country, not just in labour-intensive activities.
Vaikka tämä kehitys on edistänyt teollisuustuotannon rakenteellistasiirtymistä ammattitaitoisemman työvoiman käyttöön, yksikkötyökustannusten nousu onheikentänyt paitsi työvoimavaltaisten toimintojen myös koko maan yleistä kilpailukykyä.