natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The development of software and theestablishment of the IT infrastructure for TARGET2 will be carried out in 2005.
TARGET 2:n ohjelmistojen kehittäminen jatietotekniikkajärjestelmän luominen ovat vuorossa vuonna 2005.
Firsttesting activities with the central banks areplanned to start in early 2006.
Ensimmäiset testauksetkeskuspankkien kanssa suunnitellaan aloitettavan vuoden 2006 alkupuolella.
TARGET userswill migrate to TARGET2 in different wavesand on different predefined dates.
TARGETinkäyttäjät liittyvät TARGET 2:n käyttäjiksi vaiheittain ennalta sovittuina aikoina.
Each wavewill consist of a group of national bankingcommunities and the migration process will bespread over several months, during whichcurrent TARGET components and the newsystem will coexist.
Kussakinvaiheessa uuden järjestelmän käyttäjiksi liittyyjoukko kansallisia pankkisektoreita. Liittymisprosessi jakautuu usean kuukauden ajalle, jatuona aikana TARGET 1:n osajärjestelmät jauusi järjestelmä toimivat rinnakkain.
The phased migration willbe organised in a way which minimises projectrisk. Other important considerations when
Vaiheittainen liittyminen organisoidaan siten, ettähanke on mahdollisimman riskitön.
By the beginning of 2004 NCBs had, as aresult of enhancements made in 2003,already achieved the objective of performinginternal CCBM procedures within an hour,provided that counterparties (and their
Samallaon tärkeää minimoida keskuspankeille ja TARGETin käyttäjille mahdollisesti aiheutuvat siirtymiseen liittyvät ongelmat ja kustannukset. Ensimmäisten maiden on suunniteltuliittyvän TARGET 2 -järjestelmään 2.1.2007.Eurojärjestelmä jatkaa tiivistä yhteistyötä
Collateral held through links increased from46 billion in December 2003 to 72 billion in December 2004, but represented only 8.5% ofthe total collateral, crossborder and domestic,held by the Eurosystem.
KIRJEENVAIHTAJAKESKUSPANKKIMALLI Kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli on edelleenpääasiallinen kanava käyttää toisessa jäsenvaltiossa olevia arvopapereita vakuutena.
custodians) submitted their instructionscorrectly.
Vuonna2004 kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin avulla käsiteltiin 35,37 % eurojärjestelmälle toimitetuista vakuuksista.
The Eurosystem is investigatingfurther improvements and alternatives forthe efficient and safe use of cross-bordercollateral.
Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin kautta säilytyksessä olevien vakuuksien määrä kasvoi vuoden 2003 lopun 259miljardista eurosta 298 miljardiin euroon vuoden 2004 loppuun mennessä.
Custodian banks often play an important role inthe CCBM processing chain by deliveringcollateral on behalf of counterparties.
tysjärjestelmästä toiseen, niitä voidaan käyttääpaikallisten menettelytapojen mukaan samaantapaan kuin kotimaisia vakuuksia.
In January 2004 “best practices” for custodianbanks involved in CCBM transactions,established by the major European credit sectorassociations, were implemented.
Vastapuolten käytettävissä on tällä hetkellä 59 linkkiä,joista kuitenkin vain suhteellisen harvoja käytetään aktiivisesti eurojärjestelmän luotto-ope-raatioissa.
They aim tooptimise the efficiency of the CCBM.
Lisäksi nämä linkit kattavat vainosan euroalueesta.
Marketparticipants’ efforts in implementing these bestpractices also helped NCBs to perform internal CCBM procedures within an hour.
Eurojärjestelmäarvioi uusia linkkejä tai linkkien muutoksianäiden standardien mukaisesti.
However,deviation from this one-hour benchmark mayoccur in certain circumstances, for instance inthe case of peak traffic.
Vuonna 2004hyväksyttiin kolmen nykyisen linkin muutokset.
ELIGIBLE LINKS BETWEEN SECURITIESSETTLEMENT SYSTEMSSSSs can be linked by means of contractual andoperational arrangements to allow the crossborder transfer of eligible securities betweensystems.
Vuonna 2003 toteutettujen parannusten ansiosta kansalliset keskuspankit pystyivät vuoden2004 alkuun mennessä hoitamaan sisäiset kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin mukaiset menettelyt tunnissa edellyttäen, että vastapuolet(ja niiden säilyttäjäyhteisöt) hoitavat toimeksiantonsa oikein.
Once eligible securities have beentransferred via such links to another SSS, theycan be used through local procedures in thesame way as any domestic collateral.
Eurojärjestelmässä selvitetäänedelleen parannusmahdollisuuksia ja vaihtoehtoja rajat ylittävien vakuuksien tehokkaaseenja turvalliseen käyttöön.
There arecurrently 59 links available to counterparties,of which only a limited number are activelyused in transfers related to Eurosystem creditoperations.
Linkkien kautta toimitettujen vakuuksien arvokasvoi joulukuussa 2003 todetusta 46 miljardista eurosta 72 miljardiin euroon joulukuuhun2004 mennessä, mikä oli vain 8,5 % yhteenlasketuista eurojärjestelmälle toimitetuista vakuuksista (sekä maasta toiseen siirretyt ettäkotimaisiset).
Furthermore, these links onlycover part of the euro area.
Säilyttäjäpankeilla on usein tärkeä asema kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin käsittelyketjussa, kun ne toimittavat vakuuksia vastapuolten puolesta.
Links becomeeligible for Eurosystem credit operationsif they fulfil the Eurosystem’s nine userstandards3 which focus on the requirements ofcentral banks when settling their operations in SSSs.
Tammikuussa 2004 otettiin käyttöön Euroopan keskeisten pankkisektorin järjestöjen laatimat parhaat menettelytavat kirjeenvaihtajakeskuspankkimalliin osallistuvillesäilyttäjäpankeille.
The Eurosystem assesses any new linksor enhancements of eligible links against thesestandards.
Niiden tavoite on tehdä kirjeenvaihtajakeskuspankkimallista mahdollisimman tehokas.
In 2004 three existing eligible linkswere enhanced and positively assessed.
Tunnin tavoiteajasta voidaan kuitenkin joutua poikkeamaanesimerkiksi maksuliikenteen kiireisimpinä aikoina.
3.1THE CIRCULATION OF BANKNOTES ANDCOINS
3.1LIIKKEESSÄ OLEVAT SETELIT JA KOLIKOT
DEMAND FOR EURO BANKNOTES AND COINSFollowing an annual growth rate of 22% in2003, the value of euro banknotes in circulationincreased by 15.0% in 2004, from 436.1 to501.3 billion.
EUROSETELIEN JA -KOLIKOIDEN KYSYNTÄKun liikkeessä olevien eurosetelien arvo olivuonna 2003 kasvanut 22 %, vuonna 2004 se lisääntyi 15,0% eli 436,1 miljardista eurosta501,3 miljardiin euroon.
Overall growth in the number of 5, 10, 20and 200 banknotes in circulation has beenvery moderate since the introduction of thebanknotes in 2002, although developmentsmay vary between countries.
vuonna 2002, joskin kehityksessä on ollut maakohtaisia eroja.
Only duringseasonal peaks has a strong rise in demandbeen witnessed for the 10 and 20 banknotes,i.e. those denominations which are mainly usedfor daily cash transactions.
Nimellisarvoltaan 5, 10 ja 20euron setelien kysyntä on kasvanut nopeastivain kausiluonteisten huippujen aikana, sillänäitä seteleitä käytetään pääasiassa päivittäisissä käteisostoissa.
In the case of the50 banknote, both fairly high growth andseasonal fluctuations have been recorded.
Nimellisarvoltaan 50 euron setelin kysynnässä on ollut sekä varsin nopeaa kasvua että kausivaihtelua.
Bycontrast, the circulation of the 5 and 100banknotes has shown only moderate seasonalvariation, while that of the 200 and 500banknotes has followed no seasonal pattern atall.
Sitä vastoin 5ja 100 euron setelien liikkeessä oleva määrä onvaihdellut kuukausittain vain hieman eikä 200ja 500 euron setelien määrässä ole havaittavissa minkäänlaista kausivaihtelua.
It is clear that demand for transactionpurposes within the euro area alone does notexplain the lasting upward trend in demand forthese denominations, but that other factorsmust also play a role.
On selvää, ettei euroalueen käteiskaupoista johtuva kysyntäyksin selitä näiden nimellisarvojen kysynnänjatkuvaa kasvua vaan taustalla täytyy olla muitakin tekijöitä.
One such factor seemsto be the growing international demand foreuro banknotes.
Yksi tällainen tekijä näyttääolevan eurosetelien kasvava kansainvälinenkysyntä.
Recent analyses suggestthat around 10% to 15% of the banknotesin circulation are held outside the euro area.Another factor is hoarding by the public,partially influenced by the low level of interestrates.
Viimeaikaiset analyysit viittaavat siihen, että noin 10–15 % liikkeessä olevista seteleistä on euroalueen ulkopuolella. Toinen selittävä tekijä on suuren yleisön setelisäästäminen, joka johtuu osittain matalasta korkotasosta.
The value of banknotes in circulation has risenmore steeply than the number ever sincethe cash changeover, which reflects theparticularly strong increase in the number ofhigh-denomination banknotes in circulation.Chart 39 shows the development of eurobanknotes in circulation by denominationbetween 2002 and 2004.
Liikkeessä olevien setelien arvo on kasvanutniiden lukumäärää nopeammin aina käteisrahan vaihtojaksosta lähtien, mikä johtuu liikkeeseen laskettujen nimellisarvoltaan suurtensetelien määrän nopeammasta kasvusta. Kuviossa 39 esitetään eri nimellisarvoisten eurosetelien kappalemäärän kehitys vuosina 2002–2004.
The strongest increasein demand in 2004 was for the 500 banknote,at 28.4%.
Vuonna 2004 voimakkaimmin kasvoi500 euron setelin kysyntä: 28,4 %.
Demand was also very strong forthe 50 and 100 banknotes, which sawcirculation growth rates of 12.4% and 13.5%respectively.
Myös 50 ja100 euron setelien kysyntä oli vilkasta. Edellisten määrä kasvoi 12,4 % ja jälkimmäisten13,5 %.
During 2004 the value of euro coins incirculation (i.e. the net circulation excludingstocks held by NCBs) increased by 9.1%, from14.1 billion to 15.3 billion.
Vuonna 2004 liikkeessä olevien eurokolikoiden arvo kasvoi 9,1 % eli 14,1 miljardista eurosta 15,3 miljardiin euroon (liikkeeseen laskettu kanta, josta on vähennetty keskuspankkien hallussa olevat varastot).
Chart 37 Total value of banknotes in circulation between 2000 and 2004
Kuvio38.Vuosina2002–2004liikkeessäolleiden eurosetelienlukumäärä yhteensä
Chart 38 Total number of euro banknotes in circulation between 2002 and 2004
Kuvio 37. Vuosina 2000–2004 liikkeessä olleiden setelien arvo yhteensä
(billions) national banknoteseuro banknotes
Kansalliset setelit Eurosetelit
EUR 500EUR 200EUR 100
500 euroa200 euroa100 euroa
EUR 50EUR 20EUR 10EUR 5
50 euroa20 euroa10 euroa5 euroa
3.2BANKNOTE COUNTERFEITING ANDCOUNTERFEIT DETERRENCE of euro coins in circulation grew by 14.8% tostand at 56.2 billion.
diin kolikkoon eli käyttöönoton yhteydessäalun perin liikkeeseen laskettuun määrään.
BANKNOTE HANDLING BY THE EUROSYSTEMDeposits and withdrawals of euro banknoteshave been quite stable for all euro area NCBssince the second quarter of 2002.
SETELIEN KÄSITTELY EUROJÄRJESTELMÄSSÄEurosetelien palautukset ja toimitukset ovat pysyneet kaikissa kansallisissa keskuspankeissaverrattain vakaina vuoden 2002 toisen neljänneksen jälkeen.
Fluctuationsin the monthly deposits and withdrawalsmainly reflect the usual seasonal variations inbanknote demand.
Vaihtelut kuukausittaisissa palautuksissa ja toimituksissa heijastavat lähinnäsetelikysynnän tavanomaisia kausivaihteluja.
COUNTERFEIT EURO BANKNOTESHaving risen steadily in 2002 and much of2003, the rate of euro banknote counterfeitingis now relatively stable.
viimeiseltä neljännekseltä vuoden 2004 loppuun joka kuukausi liikkeestä poistettiin keskimäärin 50 000 väärennöstä.
From the last quarterof 2003 to the end of 2004, an average ofaround 50,000 counterfeits were recoveredfrom circulation each month, with seasonalfluctuations coinciding with those of genuinebanknotes, for example during holiday periods.The total number of counterfeits received by National Analysis Centres (NACs)4in 2004was 594,000.
Liikkeestä poistettujen väärennösten määrien kausivaihtelutnoudattivat aitojen setelien määrän vaihteluitaesimerkiksi lomakausien aikana.
This represents an increase of7.8% compared with 2003, which issubstantially lower than the growth rateobserved one year earlier.
Kansallisiinväärennöstutkimuskeskuksiin4 toimitettiin vuonna 2004 yhteensä 594000 euroväärennöstä.Määrä kasvoi 7,8 % vuodesta 2003, eli kasvuhidastui olennaisesti edellisvuotisesta.
Chart 40 shows thetrend in counterfeits recovered from
Kuviossa 40 on esitetty liikkeestä poistettujen väärennösten määrän kehitys puolivuosittaisina jaksoina eurosetelien liikkeeseenlaskusta lähtien.
A total of 29.4 billion euro banknotes wereprocessed by euro area NCBs in 2004, whichwas similar to the figure for 2003. Between January and December 2004 a total of 30.4billion banknotes were issued and 29.7 billionwere returned to the NCBs.
EUROSETELIVÄÄRENNÖKSETVuosina 2002 ja 2003 eurosetelien väärentäminen kasvoi tasaisesti, mutta viime aikoina väärennösten määrä on vakautunut. Vuoden 2003
circulation, with figures taken at half-yearlyintervals since the banknotes were launched.
tehty pieni määrä keskimääräistä parempiaväärennöksiä.
Table 14 shows that the 50 banknote remainsthe counterfeiters’ biggest target, althoughsome evidence emerged during the year thatorganised crime is increasingly targeting the100, 200 and 500 banknotes.
Yleisesti ottaen on selvää, että väärennöstenmäärä (594 000 vuonna 2004) on vain pienimurto-osa keskimäärin kulloinkin liikkeessäolevien aitojen setelien määrästä (8,9 miljardiavuonna 2004).
A smallquantity of better than average counterfeitshave been produced in these denominations.
Yleisö voi edelleenkin luottaaeuron turvallisuuteen.
Overall, it is evident that the number ofcounterfeits (594,000 in 2004) is a tiny fractionof the average number of genuine banknotes incirculation (8.9 billion in 2004).
Monipuolisten aitoustekijöiden sekä tehokkaiden eurooppalaisten jakansallisten lainvalvontaviranomaisten ansiosta eurokäteinen on korkeatasoisesti suojattu.
The publiccan continue to have confidence in the securityof the euro: it remains a well protectedcurrency, in terms of both the sophisticationof its security features and the effectivenessof European and national law enforcementauthorities.
Yleisön on kuitenkin jatkossakin hyvä ollavalppaana. Kolmivaiheinen setelien tarkistusmenetelmä (katso – tunnustele – kallistele) riittää edelleen likimain kaikkien väärennöstentunnistamiseen.
However, the public shouldcontinue to be watchful.
tutkimuskeskukset tekivät poliisin kanssa yhteistyötä väärentämisen torjumiseksi.
The “feel-look-tilt”test remains sufficient to detect counterfeits inalmost all cases.
Kansallisten tutkimuskeskusten asiantuntijat antavatoikeusviranomaisille pyydettäessä asiantunti-ja-apua ja tekevät teknisiä selvityksiä.
neighbouring countries (Ukraine and Bulgaria), and similar agreements with othercountries are envisaged for the future.
Lisäksiyhteistyösopimuksia tehtiin kahden EU:n naapurimaan (Ukrainan ja Bulgarian) keskuspankkien kanssa, ja vastaavia sopimuksia tehtäneenvastakin.
The Eurosystem was active in training cash-handlingprofessionals, both in the EU and beyond, inrecognising and handling counterfeit banknotes.The Counterfeit Analysis Centre at the ECB andthe NACs collaborated with the police in the fightagainst counterfeiting, and technicians from the NACs provided, upon request, legal authoritieswith expert advice and technical reports.
Eurojärjestelmä koulutti aktiivisestikäteisrahaa käsitteleviä ammattilaisia sekä EU:ssa että sen ulkopuolella tunnistamaan jakäsittelemään väärennettyjä seteleitä. EKP:ssäsijaitseva rahanväärennösten tutkimuskeskus(Counterfeit Analysis Centre) ja kansalliset
COUNTERFEIT DETERRENCEIn addition to cooperating with the NCBs,Europol and the European Commission (inparticular the European Anti-Fraud Office,OLAF), the ECB concluded an agreementwith Interpol in 2004 on the protection of theeuro and the fight against counterfeiting.Further cooperation agreements were establishedwith the central banks of two of the EU’s
EKP:n perustama kansainvälinen väärennöstentorjuntakeskus (International Counterfeit Deterrence Centre) jatkoi uusien jäljentämisvälineiden ja väärentämisentorjuntajärjestelmienarviointia. Lisäksi se on tukenut keskuspankkien yhteistä väärennösten estämiseen tähtäävää ryhmää (Central Bank Counterfeit Deterrence Group), joka on 27 keskuspankkia ympäri maailmaa yhdistävä toimielin.
THE EUROSYSTEM’S ROLE IN THE CASH CYCLEIn December 2004 the Governing Councilagreed on common principles and objectives inrespect of the Eurosystem’s role andresponsibilities in the cash cycle.
EUROJÄRJESTELMÄN ROOLI RAHAHUOLLOSSAJoulukuussa 2004 EKP:n neuvosto sopi yhteisistä periaatteista ja tavoitteista, jotka koskevat eurojärjestelmän roolia ja vastuita rahahuollossa.
Table 15 Allocation of euro banknote production in 2004
Taulukko 15. Eurosetelien tuotannon jakautuminen vuonna 2004
NCB commissioning production
Tuotannosta vastaava kansallinenkeskuspankki
It also provides a reliableframework for the Eurosystem’s partners in thecash cycle (i.e. the banking industry and cash-in-transit companies).
van toimintamallin rahahuollossa eurojärjestelmän kumppaneina toimiville osapuolille(pankkiala ja arvokuljetusyritykset).
In line with the principleof decentralisation, the Governing Councildid not establish a fully harmonised systemfor euro area cash services.
Hajauttamisperiaatetta noudattaen EKP:n neuvosto eisopinut täysin yhdenmukaistetusta euroalueenkäteispalvelujen järjestelmästä.
While someharmonisation and standardisation underthe guidance of the ECB is necessary, the NCBsare responsible for the implementation atthe national level, taking into account therespective national economic environment andbanking structures, the existing NCB branchnetwork and the relative share of cashpayments and/or longterm agreements.
Vaikka EKP:nohjaamaa yhdenmukaistamista ja standardointia tarvitaan jonkin verran, kansalliset keskuspankit ovat vastuussa käteispalvelujen kansallisesta toteuttamisesta kuitenkin niin, että neottavat huomioon kansallisen talousympäristönsä ja pankkialansa rakenteet, kansallistenkeskuspankkien sivukonttorien verkoston sekäkäteismaksujen tarpeen ja pitkäaikaisten sitoumustensa merkityksen.
Since 2002 the production of euro banknoteshas been allocated to the NCBs in accordancewith a decentralised production scenario withpooling.
Vuodesta 2002 lähtien eurosetelien tuotannossa on käytetty kansallisten keskuspankkienkesken hajautettua tuotantomallia ja toimitusjärjestelmää.
Under this arrangement, each euroarea NCB is responsible for the procurement ofan allocated share of the total requirement forcertain denominations.
Tämän järjestelyn mukaisesti kukin kansallinen keskuspankki vastaa siitä, ettäse hankkii sille määrätyn osuuden tietyn nimellisarvon kokonaistuotantovaatimuksesta.
Table 15 summarisesthe 2004 production allocation.
Taulukossa 15 on tiivistetty eurosetelien tuotannonjakautuminen vuonna 2004.
ECB FRAMEWORK FOR THE DETECTION OFCOUNTERFEITS AND FITNESS SORTINGFollowing consultations with the banking andcash-in-transit industries, in December 2004the ECB adopted a framework for the detectionof counterfeits and the sorting of banknotes byquality (known as “fitness sorting”) by creditinstitutions and other professional cashhandlers.
EKP:N JÄRJESTELMÄ VÄÄRENNÖSTEN JA HUONO-KUNTOISTEN SETELIEN HAVAITSEMISEKSIPankki- ja arvokuljetusalaa kuultuaan EKP ottijoulukuussa 2004 käyttöön järjestelmän, jotaluottolaitokset ja muut ammattimaiset käteisenkäsittelijät soveltavat väärennösten havaitsemiseksi ja huonokuntoisten setelien lajittelemiseksi (eli niiden laadun arvioimiseksi).
The principal objectives of thisframework are to implement a common policyfor banknote handling and processing by creditinstitutions and other professional cashhandlers as well as to provide them withassistance in fulfilling their obligationsaccording to Article 6 of Council Regulation(EC) No 1338/2001 regarding the detection andwithdrawal of counterfeit euro banknotes.NCBs will implement this framework withintheir jurisdiction by the end of 2006 at thelatest.
Tämän järjestelmän päätavoitteita on panna täytäntöön yhteiset setelien käsittelyn ja prosessoinnin menettelytavat luottolaitoksille ja ammattimaisille käteisrahan käsittelijöille sekätukea niitä täyttämään neuvoston asetuksen(EY) N:o 1228/2001 artiklan 6 mukaiset euroseteliväärennösten havaitsemista ja liikkeestäpoistamista koskevat velvoitteensa. Kansalliset keskuspankit panevat tämän järjestelmäntäytäntöön toimivalta-alueillaan viimeistäänvuoden 2006 loppuun mennessä.
There will be a two-year transitionperiod, ending no later than the end of 2007,for the adaptation of procedures and existingmachines in operation by credit institutions andother professional cashhandlers.
Luottolaitosten ja muiden ammattimaisten käteisrahan käsittelijöiden noudattamien menettelytapojen janiiden käyttämien koneiden mukauttamistavarten on kahden vuoden siirtymäaika, jokapäättyy viimeistään vuoden 2007 lopussa.
The arrangements for future banknoteprocurement are laid down in Guideline ECB/2004/18, adopted by the Governing Council in September 2004.
Setelien hankintaa koskevista tulevista järjestelyistä on säädetty EKP:n neuvoston syyskuussa 2004 antamissa suuntaviivoissa EKP/2004/18.
The Guideline establishes asingle Eurosystem tender procedure for theproduction of euro banknotes, which will beimplemented by 1 January 2012 at the latest.The implementation of this procedure will bepreceded by a transitional period, thus allowing NCBs and the printing works ample timeto prepare for the new procedure.
Suuntaviivoissa säädetään eurojärjestelmän yhteisestä tarjouskilpailumenettelystä eurosetelien tuottamiseksi. Menettelyotetaan käyttöön 1.1.2012 mennessä.
Thistransitional period will start no earlier than1 January 2008, but the precise starting date –which will be decided by the Governing Council – is dependent on the achievement of acritical mass in terms of both the number of NCBs agreeing to participate in the single Eurosystem tender procedure and the totalvolume of banknotes to be tendered.
Käyttöönottoa edeltää siirtymävaihe, joten kansallisilla keskuspankeilla ja setelipainoilla on runsaasti aikaa valmistautua uuteen menettelyyn.Siirtymävaihe alkaa aikaisintaan 1.1.2008,mutta sen tarkka aloituspäivämäärä – jostapäättää EKP:n neuvosto – riippuu kahdesta seikasta: ensinnäkin siitä, milloin on riittävästikansallisia keskuspankkeja, jotka ovat ilmoittaneet osallistuvansa eurojärjestelmän yhteiseen tarjouskilpailumenettelyyn, ja toisekseensiitä, milloin on riittävän suuri tarve seteleille,joiden tuotanto on kilpailuttamisen kohteena.
The Guideline has been developed inaccordance with the principle of an openmarket economy with free competition,favouring an efficient allocation of resources,
Tuotantovaatimuksen huomattavasupistuminen vuonna 2004 johtui pääasiassasiitä, että toteutunut korvaustarve oli vähäisempi kuin vuonna 2003 odotettiin.
PRODUCTION ARRANGEMENTSA total of 1.6 billion banknotes were producedin 2004, compared with 3.1 billion in 2003.This significant reduction in the 2004production requirement was primarily due to a
Setelihankinnan suuntaviivat on laadittu avoimen markkinatalouden ja vapaan kilpailun periaatteiden mukaisesti, voimavarojen tehokasta kohdentamista silmällä pitäen ja EU:n kilpailulainsäädäntöä noudattaen. Menettelyn ta-
and in line with EU competition law. Inparticular, the objectives of the procedure areto ensure equal treatment of all printing workswishing to participate in the single Eurosystemtender procedure, as well as to guaranteetransparency and the continued secureproduction of euro banknotes.
voitteena on erityisesti varmistaa kaikkien eurojärjestelmän yhteiseen tarjouskilpailuunosallistuvien setelipainojen yhdenvertainenkohtelu sekä taata avoimuus ja eurosetelientuotannon turvallisuuden ylläpito.
The tender ruleslaid down in the Guideline will apply to the Eurosystem’s entire banknote requirement.Those NCBs with in-house printing works orthose using public printing works may decidenot to participate in the single Eurosystemtender procedure and will then continue toproduce the euro banknotes allocated to them inthose printing works.
Suuntaviivoissa säädettyjä tarjouskilpailun sääntöjä sovelletaan eurojärjestelmän koko setelitarpeeseen. Sellaiset kansalliset keskuspankit, joillaon oma setelipaino tai jotka käyttävät julkisensektorin kirjapainoja, voivat päättää olla osallistumatta eurojärjestelmän yhteiseen tarjouskilpailuun.