natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Employment growth is forecast to slow down significantly during the 2002-2003 period, after expanding by 1,6% in 2001,while unemployment should rise somewhat, with the unemployment rateaveraging about 5% in 2003.
Työllisyyden kasvun ennustetaan hidastuvan huomattavasti kaudella 2002—2003, kun se vuonna 2001 oli 1,6 prosenttia, kun taas työttömyys kasvanee jonkin verran niin, että työttömyysaste olisi vuonna 2003 noin 5 prosenttia.
A new Government was sworn in on 6 April 2002.
Uusi hallitus vannoi virkavalansa 6. huhtikuuta 2001.
The consolidation of public finances will be a major policy challenge for this Government during itsterm.
Julkisen taloudenvakauttamisesta tulee yksi sen virkakauden suurimmista poliittisistahaasteista.
Fiscal consolidation faltered in 2001, due also to significant revenueshortfalls.
Vakautus epäonnistui vuonna 2001, mikä johtui myös tulojenhuomattavasta vähenemisestä.
However, viewed over the longer period it is the strong dynamicsof Government expenditure which appears to be at the root of the sluggishbudgetary consolidation process.
Pitemmällä aikavälillä tarkasteltuna näyttää kuitenkin siltä, että julkisen talouden vakauttamisen hitauden perussyynä on julkisten menojen vahva dynamiikka.
The reversal of the rapid upward trend ingeneral Government outlays is, therefore, a priority matter on the road tosounder public finances.
Julkisen hallinnon menojen nopean nousun taittaminen on sen vuoksi terveemmän julkisen talouden saavuttamisen ensisijainen painopiste.
The Portuguese economy has lost competitiveness inrecent years, as evidenced also by a large trade deficit.
Portugalin talous on viimevuosina menettänyt kilpailukykyään, mistä todistaa myös suuri kaupanalijäämä.
A number of factorshave contributed to this, in particular low growth of labour productivity coupled with high wage settlements.
Tähän ovat vaikuttaneet monet tekijät, erityisesti työn tuottavuuden hidas kasvu ja suuret palkankorotukset.
The unsatisfactory level and growth of labourproductivity is associated, inter alia, with a low level of educational attainmentof the workforce which continues to be one of the most significant structuralproblems.
Työn tuottavuuden epätyydyttävä taso ja kasvu liittyvät muun muassa työvoiman alhaiseen koulutustasoon, joka on edelleen merkittävimpiä rakenneongelmia.
The pursuit of higher levels of productivity is also constrained by
Korkeamman tuottavuuden tavoittelua rajoittaa myös hyödykemarkkinoiden kilpailun riittämättömyys.
Although these reforms will improve the financialbalance of the pension system in the longer term, further action seems to be requiredto ensure sustainability of public finances.
rannetaan eläkejärjestelmän rahoitustasapainoa pitemmällä aikavälillä, lisätoimetnäyttävät tarpeellisilta julkisen talouden kestävyyden turvaamiseksi.
Moreover, the strong dynamics of healthcare expenditure suggests that the ongoing reform process to improve the controland efficiency of expenditure in the healthcare sector needs to be pursued with resolve.
Lisäksi terveydenhuoltomenojen kehityssuunta viittaa siihen, että käynnissä olevaa terveydenhuoltomenojen valvonnan ja tehokkuuden parantamista on jatkettava päättäväisesti.
Fiscal consolidation halted in 2001, with the Government deficit increasing to an es-
Julkisen talouden vakauttaminen pysähtyi vuonna 2001, jolloin julkisen talouden ali-
1 timated 2
1 jäämä kasvoi arviolta 2
/4% of GDP (2
/4prosenttiin suhteessa BKT:seen (2
/4% in 2000 excluding UMTS proceeds), which compares
/4% vuonna 2000 ilman
Finally, the strong upward revision between December 2001 and April 2002 wascaused by much higher-than-estimated deficits at the level of local governmentsand a statistical reclassification of certain capital transactions between the Government and public enterprises.
Suuren tarkistuksen ylöspäin joulukuun 2001 ja huhtikuun 2002 välillä aiheuttivatmyös paikallishallinnon paljon odotettua suuremmat alijäämät sekä eräiden valtion jajulkisten yritysten välisten pääomatoimien tilastollisen luokittelun muutos.
The December 2001 update of the stability programme maintains the objective of balancing general Government accounts by2004.
Vakausohjelman joulukuun 2001 tarkistuksessa tavoitteena säilytetään julkisen talouden rahoitusaseman tasapaino vuoteen 2004 mennessä.
In the Ecofin Council meeting of 12 February 2002, the Portuguese Government committed itself to respect the 3% of GDP reference value for the general Government deficit in the current year and confirmed its commitment toreach a balanced position in 2004.
Ecofin-neuvoston kokouksessa 12. helmikuuta 2002 Portugalin hallitus sitoutui noudattamaan julkisen talouden alijäämän viitearvoa 3 prosenttia suhteessa BKT:seen kuluvana vuotena ja vahvisti sitoumuksensa tasapainoisen rahoitusaseman saavuttamiseen vuonna 2004.
In view of the strong deterioration of thedeficit in 2001 this requires a considerable more ambitious fiscal consolidationpolicy in the period 2002-2004.
Koska alijäämä paheni huomattavasti vuonna 2001, tarvitaan vuosina 2002—2004 paljon kunnianhimoisempaa julkisen talouden vakauttamispolitiikkaa.
In the light of the much worse than expectedbudgetary outcome in 2001, and of the poor execution of the initial budget for2002, the new Government adopted on 15 May 2002 a rectifying budget including corrective measures to the tune of 0,6% of GDP. In view of the above, andconsidering that Portugal is a member of the euro area, budgetary policy shouldaim to:
Odotettua paljon huonomman julkisen talouden rahoitusaseman ja vuoden 2002 alkuperäisen talousarvionheikon toteuttamisen vuoksi uusi hallitus antoi 15. toukokuuta 2002 lisätalousarvionkorjaavine toimenpiteineen, joka on viritetty 0,6%:lle BKT:sta.
(i)ensure that the 3% of GDP reference value for the general Government deficitwill not be breached in 2002, to this end implement strictly the rectifying
Näistä syistä ja koska Portugali kuuluu euroalueeseen, finanssipolitiikalla on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: i)on varmistettava, että julkisen talouden alijäämän 3%:n viitearvoa ei rikotavuonna 2002; siksi 2,8%:n alijäämätavoitteelle suhteessa BKT:seen perustuva lisätalousarvio on pantava huolellisesti täytäntöön ja käytettävä hyväksi kaikki
(iv)continue the process of pension reform by implementing measures inaddition to those contemplated by the 2001 reform to ensure sustainability of the pension system in the medium and longer term; introduce effective measures to curb the unsustainable pace of healthcare expenditure, particularly for the consumption of pharmaceuticals.
mahdollisuudet päästä tavoitetta parempaan rahoitustulokseen sekä vahvistettava julkisen talouden valvontaa kaikilla hallinnon tasoilla; ii)on päästävä lähellä tasapainoa olevaan julkisen talouden rahoitusasemaan vuoteen 2004 mennessä; tämä vaatii erityistoimia niiden lisäksi,jotka sisältyivät vuonna 2001 tarkistettuun vakausohjelmaan; iii)on toteutettava vuoden 2002 lisätalousarviossa ilmoitetut toimenpiteet,joilla menoja hillitään määrätietoisesti, jotta julkisen hallinnon menojenlisäystä vähennetään; iv)on jatkettava eläkeuudistusta toteuttamalla toimia niiden lisäksi, joitaehdotettiin vuoden 2001 uudistuksessa, jotta turvataan eläkejärjestelmän kestävyys keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; on otettava käyttööntehokkaita toimenpiteitä, joilla hidastetaan terveydenhuoltomenojenkestämätöntä kasvuvauhtia varsinkin lääkkeiden kulutuksessa.
The unemployment ratecontinued to be one of the lowest in the Union at just above 4%.
Työttömyysaste oli edelleen unionin alhaisimpia, vain hieman yli 4 prosenttia.
Employment grew by 1,5% and the employment rates are all (whether overall, female or that of older worker) well above the EU averages.
Työllisyys kasvoi 1,5 prosenttia jatyöllisyysasteet (niin yleinen, naisten kuin ikääntyvien työntekijöidenkin) ovatselvästi EU:n keskiarvoja korkeammat.
Wage levels and labour costs remain among the lowest in the Union, but the tightlabour market situation in some sectors and strong wage increases in thepublic sector have triggered nominal wage growth of over 6% in 20002001.
Palkkataso ja työvoimakustannuksetkuuluvat edelleen unionin alhaisimpiin, mutta työmarkkinatilanne on joillakin aloilla kireä, ja julkisen sektorin suuret palkankorotukset aiheuttivat 6 prosentin nimellispalkkojen nousun vuosina 2000—2001.
Together with the modest increase in labour productivity, real unitlabour costs have increased by some 1,3% in 2000-2001, well above thebasically unchanged level noted for the EU as a whole.
Työn tuottavuudenkasvu oli vähäistä, joten yksikkötyökustannukset nousivat vuosina 2000—2001 noin 1,3 prosenttia, selvästi enemmän kuin koko EU:ssa, missä taso pysyi periaatteessa ennallaan.
In addition, thelevel of labour productivity is low in Portugal, partly explained by the verylow levels of educational attainment (also for the younger age groups).
Lisäksi työn tuottavuus on Portugalissa alhainen,mitä osittain selittää hyvin alhainen koulutustaso (myös nuorissa ikäryhmissä).
Onaverage, the share of the population that has attended at least upper secondary education was only 21% in 1999 (compared to 59% on averagein the EU).
Vähintään keskiasteen koulutuksen saaneiden osuus väestöstä oli vuonna1999 keskimäärin vain 21 prosenttia (kun EU:n keskiarvo on 59).
Although Portugal has increased spending on education substantially in recentyears, the continued high incidence of early dropouts and a need to streamlineand simplify the very many measures suggest a relatively inefficient use of resources.
Vaikka Portugalissa on viime vuosina huomattavasti lisätty koulutusmenoja,koulun varhainen keskeyttäminen on edelleen yleistä, ja hyvin monien toimenpiteiden keventämis- ja yksinkertaistamistarve viittaa siihen, että resursseja käytetään suhteellisen tehottomasti.
The share of workers with temporary contracts has almost doubled in
Tilapäisessä työsuhteessa olevien työntekijöi-
the last five years, partly as a result of the stricter employment protection legislationfor workers with regular contracts. In view of the above, while vigorously implementing all the Employment Recommendations adopted by the Council in February2002, the main priorities for Portugal should be to:
den osuus on miltei kaksinkertaistunut viiden viime vuoden aikana, mikä johtuu osittain vakituisessa työsuhteessa olevien työntekijöiden tiukasta työsuhdeturvasta.
(iii)modernise the labour market institutions, inter alia, by adapting employmentcontract regulations taking into account the need for a proper balance betweenflexibility and security.
Näistä syistä Portugalin on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin ja samallapantava neuvoston helmikuussa 2002 hyväksymät työllisyyssuositukset määrätietoisesti täytäntöön: i)yleissivistävän ja ammattikoulutusjärjestelmän parantaminen osana selkeämpääelinikäisen oppimisen strategiaa, jotta työvoiman työllistettävyyttä ja mukautuvuutta parannetaan ja työn tuottavuutta lisätään; ii)kilpailukyvyn ja hintavakauden ylläpitämisen kannalta johdonmukaisen palkkakehityksen edistäminen siten, että reaalipalkat eivät kasva työn tuottavuutta nopeammin; iii)työmarkkinainstituutioiden nykyaikaistaminen muun muassa mukauttamallatyösopimuslainsäädäntöä, samalla kun otetaan huomioon tarve tasapainottaakeskenään joustavuus ja työsuhdeturva.
Partly because of its geographical position, the Portuguese economy is relativelyless open (as measured by the total trade-to-GDP ratio) than other Member Statesof comparable size. Labour productivity is the lowest in the EU and is growing onlyslowly.
Osittain Portugalin maantieteellisen sijainnin vuoksi maan talous ei ole yhtä avoin (ulkomaankauppa suhteessa BKT:seen) kuin muiden saman kokoluokan jäsenvaltioiden.Työn tuottavuus on EU:n alhaisin ja kasvaa hyvin hitaasti.
Among the determinants of the low productivity and overall competitiveness of the economy are the low level of educational attainment of the workforceand the very weak involvement of the business sector in R & D and innovation.
Alhaiseen tuottavuuteen jayleisesti heikkoon kilpailukykyyn ovat syynä myös työvoiman alhainen koulutustaso jayritysten heikko osallistuminen tutkimus- ja kehitystoimintaan ja innovointiin.
Several measures have been taken to promote ICT diffusion, increase R & D activity andreduce the administrative burden on businesses.
Useitatoimia on toteutettu tieto- ja viestintätekniikan leviämisen edistämiseksi, T & K-toimin-nan lisäämiseksi ja yritysten hallintorasitteiden vähentämiseksi.
Liberalisation of network industries has made progress but there is still scope for enhancing competition, as incumbents have retained strong market positions and prices remain relatively high.Portugal’s record in transposing Internal Market directives is below the March2002 target of 98,5%.
Verkkotoimialojen vapauttaminen on edistynyt, mutta kilpailun vahvistamiseen on vielä tarvetta, sillä entisten monopoliyhtiöiden markkina-asema on edelleen vahva ja hinnat pysyvät suhteellisen korkeina.
Competition in overall product markets would greatly benefit from the implementation of the announced reinforcement of the institutionalsetting for the enforcement of competition policy and the control of sectorspecific and ad hoc State aid, which remains the second highest in the EU and isonly decreasing at a slow pace.
Portugali on siirtänyt kansalliseen lainsäädäntöön vähemmän sisämarkkinadirektiivejä kuin maaliskuuksi 2002 asetettu tavoite, 98,5 prosenttia, edellyttäisi.
In view of the above the main priorities for Portugal should be to:
Kilpailu hyödykemarkkinoilla vilkastuisi, jos kilpailupolitiikan täytäntöönpanonorganisaatiota vahvistettaisiin ilmoitetulla tavalla ja toimialakohtaisia ja tilapäisiä valtiontukia valvottaisiin, sillä niiden taso on toiseksi korkein EU:ssa ja alenee vain hyvinhitaasti.
(i)continue to strengthen the overall education and skill base of the populationand further promote the stronger involvement of businesses in R & D and innovation, together with higher ICT take up;
Näistä syistä Portugalin on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: i)koulutus- ja taitopohjaa on edelleen vahvistettava ja yritysten osallistumista T & K- ja innovaatiotoimintaan edistettävä samalla, kun tieto- ja viestintätekniikan levittämistä voimistetaan;
(iv)continue progress in raising the transposition rate of Internal Marketlegislation with the aim of achieving the target of 98,5% of Internal Market directives.
ii)todellista kilpailua vapautetuissa yleishyödyllisissä palveluissa on voimistettava varsinkin energiaalalla, jotta kuluttajahinnat laskevat; iii)toimialakohtaisten valtiontukiohjelmien kustannustehokkuutta on seurattava ja niitä on pyrittävä vähentämään; iv)sisämarkkinalainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä on edistyttävä yhä, jotta päästäisiin asetettuun tavoitteeseen, 98,5 prosenttiin sisämarkkinadirektiiveistä.
Finland ue to a sharp decline in export growth accompanied by heavy de- stocking, the Finnish economy experienced a sharp slowdown in
Suomi iennin kasvu hidastui jyrkästi ja varastoja purettiin paljon vuonna2001, mikä johti Suomen talouskasvun jyrkkään hidastumiseen: BKT:nkasvun arvioidaan olleen 0,7 prosenttia, kun se edellisenä vuonna oli
2001, with GDP growth being estimated at 0,7% after 5,6% the year before.
5,6 prosenttia.
A gradual recovery of the external contribution to growth is expected to revive economic activity in 2002-2003.
Viennin vähittäisen elpymisen odotetaan piristävän taloudentoimeliaisuutta vuosina 2002—2003.
Furthermore, private consumption should gain strength owing to continued income tax cuts, moderating inflation and continued favourable monetary conditions.
Myös yksityinen kulutus voimistuneeveroleikkausten jatkamisen myötä ja inflaation hidastuessa ja rahataloudenpysyessä suotuisana.
However,against the background of a low rate of capacity utilisation in manufacturing and an estimated decrease in demand for additional housing and business premises, investment is anticipated to be weak.
Koska kapasiteetin käyttöaste tehdasteollisuudessa onalhainen ja asuntojen ja liiketilojen kysynnän odotetaan vähenevän, investointien ennustetaan heikkenevän.
Inflation (HICP) easedsomewhat to 2,7% in 2001 as the impact of higher prices for fuel and foodfaded towards the end of the year.
YKHI-inflaatio hidastui vuonna 2001 hieman, 2,7 prosenttiin, kun polttoaineiden ja elintarvikkeiden hintojen nousunvaikutus vaimeni vuoden lopulla.
However, prices of services rose fairlystrongly and this factor is also expected to put a floor under price inflationin 2002-2003.
Palvelujen hinnat nousivat kuitenkin melkopaljon, ja tämän tekijän odotetaan myös asettavan hintainflaatiolle alarajanvuosina 2002—2003.
Employment continued to increase in 2001, though at asteeply declining pace.
Työllisyys kasvoi vuonna 2001 edelleen, vaikka kasvuhidastuikin jyrkästi.
In 2002, employment is expected to decrease in thelight of continued subdued growth in the export-oriented manufacturingsector and only limited employment expansion in the service sector.
Vuonna 2002 työllisyyden odotetaan alenevan, kun kasvu vientiin suuntautuneessa tehdasteollisuudessa on vaimeaa ja palvelualojen työllisyys kasvaa vain rajoitetusti.
Consequently, unemployment is anticipated to edge up in 2002, with a reversal expected only in 2003.
Näin ollen työttömyyden ennakoidaankasvavan vuonna 2002 ja käännettä parempaan odotetaan vasta vuonna2003.
At 9,1% of the labour force the unemployment rate remained in 2001clearly above the average of the euro area.
Työttömyysaste oli 9,1 prosenttia työvoimasta vuonna 2001 eli selvästi korkeampi kuin euroalueen keskiarvo.
Although efforts have been made tobetter target and tailor ALMPs and to help the inclusion of the most hard-to-place unemployed in the labour market, while benefit eligibility criteriawere tightened, other measures such as the increase in unemploymentbenefits run contrary to the aim of increasing incentives to work.
Vaikka aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä on pyritty kohdistamaan täsmällisemmin vaikeimmin sijoitettavien työttömien saamiseksimukaan työmarkkinoille ja etuuksien myöntämisperusteita on tiukennettu,muut toimet, kuten työttömyysetuuksien korotus, ovat vastakkaisia työkannustimien lisäämiselle.
Finlandis one of the Member States most exposed to the effects of an ageingpopulation.
Suomi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joissa väestönikääntymisen vaikutukset tuntuvat eniten.
The Government is committed to pension reform with a viewto making public finances sustainable in the long term.
Hallitus on sitoutunut eläkeuudistukseen, jolla pyritään julkisen talouden kestävyyteen pitkällä aikavälillä.
A number of thereform steps go in the right direction but for several of the measures theenvisaged period of implementation appears unduly long.
Jotkin uudistukset ovat oikeansuuntaisia, mutta monien toimien toteutusaikaon suunniteltu liian pitkäksi.
Finland remainsone of the countries with the highest price levels in the EU.
Hintataso on Suomessa edelleen EU:n korkeimpia.
This is due inpart to insufficient competition in certain sectors calling for stepped up efforts in this area.
Tämä johtuu osittain eräiden alojen kilpailun riittämättömyydestä, mikävaatii ponnistusten voimistamista näillä aloilla.
Central Government finances are estimated to weaken from a surplus of 1,9% of GDP in 2001 to 1% in 2002.
Valtion talouden arvioidaan heikkenevän vuoden 2001 1,9 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:seen 1 prosenttiin vuonna 2002.
The Government’s aim of achieving a structural surplusin central Government finances of 11/2to 2% of GDP over the medium term now appears very difficult to achieve, the more so as, in order to boost employment creation,the Government might decide to reduce further income tax rates.
Hallituksen tavoitteena on valtion talouden rakenteellinen 11/2—2 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:seen keskipitkällä aikavälillä, mutta sen saavuttaminen näyttää nyt vaikealta varsinkin, kun hallitus saattaatyöllisyyden lisäämiseksi laskea tuloverokantaa edelleen.
Against the background of the Government’s aim of preparing for the forthcoming age-related expenditure pressures, tax cuts need to be accompanied by expenditure restraint.
Hallitus pyrkii valmistautumaan ikääntymiseen liittyviin menopaineisiin, ja siksi verojen alennuksiin on liitettävämyös menoleikkauksia.
Central Government spending in recent years has repeatedly overshot the medium-termspending guidelines.
Valtion talouden menot ovat viime vuosina toistuvasti ylittäneet keskipitkän aikavälin menolinjaukset.
(i)avoid a significant deviation from the mediumterm spending guidelines ofkeeping Government expenditure in real terms at the level of 1999; to this endadhere tightly to the budget’s expenditure target for 2002 and adopt the necessary expenditure reducing measures in the budget for 2003;
Koska säädökseen ei sisälly täytäntöönpanon valvontamekanismia, on kuitenkin epävarmaa, saadaanko sillä haluttuja tuloksia.Näistä syistä ja koska Suomi kuuluu euroalueeseen, finanssipolitiikalla on pyrittäväseuraaviin tavoitteisiin:
(iii)continue with determination the ongoing process of pension reform, in particular adopt and implement at an early stage the envisaged changes in the pension formula by taking into account the increased life expectancy and extendingthe period of calculation for pensionable earnings to the whole work career.
90 i)on vältettävä merkittävää poikkeamista keskipitkän aikavälin menolinjauksista,joiden mukaan julkiset menot on pidettävä reaalisesti vuoden 1999 tasolla; tätäsilmällä pitäen on noudatettava tiukasti talousarvion vuoden 2002 menotavoitetta ja toteutettava tarvittavat menorajoitukset vuoden 2003 talousarviossa; ii)paikallishallinnon tasolla on parannettava budjettikuria luomalla tiiviimpi valvontamekanismi äskettäin annetulle säädökselle, jossa paikallishallinto velvoitetaan pyrkimään tasapainoiseen rahoitusasemaan keskipitkällä aikavälillä; iii)on jatkettava määrätietoisesti eläkeuudistusta erityisesti hyväksymällä ja panemalla täytäntöön varhaisessa vaiheessa eläkemalliin suunnitellut muutokset ottamalla huomioon pidentynyt eliniänodote ja pidentämällä eläkkeeseen oikeuttavien ansioiden laskenta-aika koko työuran kattavaksi.
While employmentcontinued to grow and unemployment to decline, real unit labour costs increased andlabour productivity fell due to a sharp slowdown in the economic growth.
Työllisyys kasvoi ja työttömyysväheni edelleen, mutta reaaliset yksikkötyökustannukset kasvoivat ja työn tuottavuuslaski talouskasvun jyrkän hidastumisen vuoksi.
As a result,employment growth is expected to cease in 2002.
Tämän seurauksena työllisyyden kasvun odotetaan pysähtyvän vuonna 2002.
The unemployment rate remains at
Työttömyysaste pysyi vuonna 2001 korkeana, 9,1 prosenttina, ja vuonna 2002 sen odotetaan nousevan.
However, these reductions have been essentially proportional, thus doing little to redress therelative position of low-wage earners, in particular, with respect to high marginal effective tax rates.
Veronalennukset ovat kuitenkin olleet pääosin suhteellisia, jotenne vaikuttavat kovin vähän matalapalkkaisten työntekijöiden suhteelliseen asemaan erityisesti korkean efektiivisen marginaaliverotuksen vuoksi.
In 2001, the Government introduced measures toimprove the effectiveness of active labour market programmes (ALMPs), toprevent exclusion of the hard-to-place unemployed from the labour marketand to reform pension systems with the aim of increasing flexibility regarding the retirement age and increasing incentives to remain longer in thelabour force.
Vuonna2001 hallitus otti käyttöön toimenpiteitä, joilla parannetaan aktiivisten työmarkkinaohjelmien tehokkuutta, ehkäistään vaikeasti työllistettävien syrjäytymistä työmarkkinoilta ja uudistetaan eläkejärjestelmiä eläkeiän joustavuudenlisäämiseksi ja työvoimassa pysymisen kannustamiseksi.