natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There it was emphasised that the Union and the Member States are fully committed to the goal of full employment and see it as an important way of meeting the challenge of ageing populations.
Tukholmassa korostettiin, että unioni ja jäsenvaltiot ovat täysin sitoutuneet täystyöllisyyden tavoitteen saavuttamiseen ja pitävät sitä tärkeänä keinona vastata väestön ikääntymisen antamaan haasteeseen.
It was also stressed that the promotion of sustainable develop ment should be integrated in the BEPGs.
Niin ikään korostettiin, että kestävän kehityksen edistäminen olisi sisällytettävä suuntaviivoihin.
They have been drawn up against the back ground of the examination of the implementation of the 2000 BEPGs and the assessment of the economic situation and outlook as presented in the Commission's Spring 2001 Economic Forecasts.
Suuntaviivoja laadittaessa on otettu huomioon vuoden 2000 suuntaviivojen täytäntöönpanon tar kastelu ja taloudellisen tilanteen ja talouden näkymien arviointi komission kevään 2001 talousennusteissa.
Section 2 starts with a discussion of the economic background to these guidelines and concludes by identifying the main policy challenges in the short, medium and longer term.
Kappaleessa 2 tarkastellaan aluksi näiden suuntaviivojen taustalla olevaa talouden tilaaja lopuksi esitetään talouspolitiikan tärkeimmät haasteet lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
Section 3 then describes the general policy recommendations which are applicable to all Member States and the Community.
Kappaleessa 3 esitetään yleiset talouspoliittiset suositukset, joita sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin ja yhteisöön.
Within the overall strategy, policy priorities differ somewhat across Member States due to differences in economic performance, prospects, structures and institutions.
Yleisstrategian puitteissa talouspolitiikan painopistealueet vaihtelevatjonkin verranjäsenvaltioittain talouden kehityksen, näkymien, rakenteiden ja instituutioiden erojen vuoksi.
Taking due account of them, Part II presents the country-specific economic policy guidelines.
Suuntaviivojen II osassa esitetään maakohtaiset suositukset,joissa nämä erot on otettu asianmukaisesti huomioon.
The budgetary recommendations are based on the national stability or convergence programmes, their underlying economic assumptions and the Council Opinions thereon.
Talousarviosuositukset perustuvat kansallisiin vakaus-ja lähentymisohjelmiin, näiden perusteena oleviin taloudellisiin olettamuksiinja niitä koskeviin neuvoston lausuntoihin.
The assessment in 2002 whether these recommendations have been followed will also take into account major changes in the general economic environment.
Vuonna 2002 tehtävässä, suositusten noudattamista koskevassa arvioinnissa otetaan huomioon myös yleisessä taloudellisessa ympäristössä tapahtuneet huomattavat muutokset.
ain priorities and policy requirements
ainopistealueet ja talouspolitiikan vaatimukset
A markedly less favourable externa! economic environment — Since early summer 2000, when the previous guidelines were adopted by the Council, the global economic environment has become distinctively less supportive on the back of a number of inter-related forces.
Talouden ulkoinen ympäristö on muuttunut selvästi vähemmän suotuisaksi. Neuvosto hyväksyi edelliset suuntaviivat vuoden 2000 alkukesällä,jonka jälkeen maa ilmantalouden ympäristö on muuttunut selvästi vähemmän tukea-antavaksi useiden toisiinsa liittyvien voimien vuoksi.
While the global slowdown is generally expected to be relatively short-lived, the risks of a less favourable outcome are considerable.
Vaikka maailmanlaajuisen laskusuhdanteen odotetaan yleisesti jäävän suhteellisen lyhytaikaiseksi, on olemassa huomattavia riskejä, joiden vuoksi tilanne voi muuttua vähemmän suotuisaksi.
First, throughout the summer, oil prices increased and reached new highs in the autumn.
Ensinnäkin öljyn hinnan nousu jatkui koko kesän,ja syksyllä hinta nousi uusiin huippulukemiin.
Although they have retreated from their late 2000 peak and slowing global demand reduces the risk of a renewed price hike, oil prices remain relatively high and continue to exhibit a high degree of volatility.
Vaikka hinnat ovat laskeneet vuoden 2000 lopun huippuluvuista ja maa ilmanlaajuisen kysynnän heikentyminen vähentää uuden hintapiikin riskiä, öjjyn hinta on edelleen suhteellisen korkealla ja heilahtelee voimakkaasti.
Second, and more important, there has been an unexpected sharp slowdown in economic activity in the United States and Japan over recent months.
Toinen ja vielä merkittävämpi riski on Yhdysvaltain ja Japanin talouden toimeliaisuuden odottamattomanjyrkkä hidastuminen viime kuukausina.
In the United States, some adjustment towards a more sustainable growth path was both expected and desirable, as it could effectively lead to a correction of important imbalances that had built up during the expansion.
Yhdysvalloissa vähäinen mukautuminen kohti kestävämpää kasvu-uraa oli sekä odotettavissa että toivottavaa, koska siten voitiin tehokkaasti korjata kasvukaudella kasautuneita merkittäviä epätasapainotiloja.
Expectations centre on a recovery in the second half of 2001 based inter alia on a judicious use of the available room for policy manoeuvre.
Odotukset keskittyvät elpymiseen vuoden 2001 loppupuolella, mikä perustuu mm. käytettävissä olevan talouspolitiikan liikkumavaran hyvin harkittuun käyttöön.
However, the outlook . remains subject to considerable uncertainties.
Näkymiin liittyy kuitenkin runsaasti epävarmuutta.
In Japan, the fragile recovery is falter ing and the economy remains vulnerable to shocks.
Japanissa heiveröinen elpyminen hiipuu, ja talous on edelleen altis häiriöille.
Third, volatility has remained very high on global equity markets and a pronounced correction has taken place, especially in technology stocks, reflecting a downward shift in investors' perception of longterm profit outlook.
Voimakkaat heilahtelut maailmanlaajuisilla osakemarkkinoilla jatkuvat, ja onjo tapahtunut selvä korjausliike, joka on kohdistunut erityisesti teknologiaosakkeisiin ja josta näkyy, että sijoittajat ovat tarkistaneet alaspäin näkemyksiään pitkäaikaisista voittonäkymistä.
Growth in the euro area is holding up rather well — The second year of Economic and Monetary Union was a successful one.
Euroalueen talouskasvu jatkuu varsin hyvänä. Talousja rahaliiton toinen vuosi oli onnistunut.
In the euro area, economic growth was the strongest and unemployment fell to the lowest level for a decade.
Euroalueen talouskasvu oli voimakkainta ja työttömyys alimmillaan vuosikymmeneen.
Headline inflation accelerated, mainly driven by temporary factors such as energy prices and a weak exchange rate, but inflation is expected to be well below 2 per cent in the medium term.
Kuluttajahintainflaatio kiihtyi, pääasiallisesti väliaikaisten tekijöiden, kuten energian hinnan ja heikon valuuttakurssin vauhdittamana, mutta inflaation odotetaan keskipitkällä aikavälillä jäävän selvästi alle 2 prosentin.
Nevertheless, the growth momentum has been dented, firstly by the negative shock imparted by rising oil prices and, subsequently, by the downturn in global demand.
Kasvuvauhtia ovat kuitenkin heikentäneet ensin öljyn hinnannousun aiheuttama negatiivinen häiriö ja sitten maailmanlaajuisen kysynnän heikkeneminen.
Looking forward, despite the downturn in world economic activity, the euro area looks set to continue to enjoy in 2001-2002 relatively solid economic growth of about 2 3/4 per cent and continued job creation while upside risks to price stability have diminished.
Maailmantalouden taantumasta huolimatta näyttää siltä, että hintavakauden nousuriskin vähennyttyä euroalueen talouskasvu jatkaa suhteellisen vahvaa, noin 2,75 prosentin kasvua vuosina 2001-2002, ja euroalueelle syntyy uusia työpaikkoja.
While having come down, business and especially consumer confidence remain well above their longterm aver-
Vahvasti parantuneet talouden perustekijät, joihin kuuluu maltillisen palkkapolitiikan jatkami-
ι ι ages as they continue to be supported by the increased dynamism of the economy.
Ne ovat synnyttäneet suotuisan kasvukierteen,jonka tuke­vana perustana on kotimainen kysyntä.
High capacity utilisation, favourable financing conditions and strong profitability support investment demand, while rising disposable incomes, fostered by productiv­ity gains, higher employment and tax reforms, continue to underpin consumer demand.
Vaikka yritysten ja erityisesti kuluttajien luot­tamus onkin heikentynyt, ne ovat vielä pitkän aikavälin keskitason yläpuolella, sillä nii­den tukena on edelleen talouden dynamiikan lisääntyminen. Investo i nti kysyntää tu­
Furthermore, the large internal market coupled with the single currency provides a strong and stable base for domestic growth with less exposure to exchange-rate fluctuations.
kevät korkea kapasiteetin käyttöaste, suotuisat rahoitusolot ja vahva kannattavuus, kun taas kulutuskysynnän tukena on edelleen käytettävissä olevien tulojen kasvu, jota tuottavuuden kasvu, työllisyyden paraneminen ja verouudistukset ovat edistäneet.
The coming introduction of euro notes and coins on 1 January 2002 will give further impetus to economic integration and will turn the euro into a reality in daily life and make monetary union more visible.
Euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönotto 1. tammikuuta 2002 antaa lisäpontta talouden yhdentymiselle ja tuo euron jokapäiväiseen elämäämme, mikä parantaa rahaliiton näkyvyyttä.
Moreover, thanks to progress with economic reforms, the euro area's resilience to external disturbances has been fortified.
Lisäksi talousuudistusten edistymisen ansiosta euro alueen kestävyys ulkoisia häiriöitä kohtaan on vahvistunut.
As a consequence, even if external downside risks were to materialise — in particular if the US economy does not quickly return to solid growth — the above factors will help mitigate the impact on the euro area.
Niinpä vaikka ulkoisen heikentymisen riskit toteutuisivatkin - erityisesti jos Yhdysvaltain talous ei käänny nopeasti takaisin tukevaan kasvuun - edellä mainitut tekijät auttavat lieventämään sen vaikutusta euroalueeseen.
The non-euro-area Member States — After robust economic growth and job creation in 2000, Denmark, Sweden, and the United Kingdom, like the euro area, are being affected by the adverse developments in the world economy.
Euroalueen ulkopuoliset jäsenvaltiot. Vuonna 2000 talouskasvu oli voimakasta ja uusia työpaikkoja syntyi runsaasti Tanskassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta nyt niissä samoin kuin euroalueella vaikuttaa maailmantalouden heikentynyt kehitys.
Good progress on structural reforms and continuing healthy domestic demand position them well to weather the deteriorating external environment.
Rakenneuudistusten hyvä edistyminen ja jatkuvasti vahva kotimainen kysyntä antavat niille hyvät eväät selvitä ulkoisen ympäristön heikentymisestä.
Key challenges ahead
2.2 Keskeiset haasteet
Looking ahead, the EU and the euro area face a number of key challenges in the short, medium, and longer term.
Euroopan unionillaja euroalueella on useita keskeisiä haasteita lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
The short-term challenge: preserving the expansion in growth and jobs — The immediate task ahead is to maintain strong economic performance in a context of less supportive global economic conditions.
Lyhyen aikavälin haaste: kasvun vahvistumisen ja uusien työpaikkojen syntymisen ylläpitäminen.
The EU and the euro area will have to rely increasingly on their own strengths.
Välittömänä tehtävänä on ylläpitää vahvaa talouskasvua maailmantalouden heikentyessä.
They will underpin business and consumer confidence.
EU ja euroalue joutuvat tukeutumaan entistä enemmän omiin vahvuuksiinsa.
In particular, budgetary policies should continue to be geared to the achievement of budgetary positions close to balance or in surplus. Preserving the hard-won macroeconomic stability and extending it into the future is essential.
Kasvuunja vakauteen tähtäävä makrotalouspolitiikka ja kattavat rakenneuudistukset ovat ratkaisevan tärkeitä sisäisen kasvudynamiikan ylläpitämiselle ja parantamiselle entisestään.
Pressures to increase government expenditure and reduce taxes could put budgetary positions in jeopardy.
Niillä tuetaan yritysten ja kuluttajien luottamusta.
Furthermore, wage pressures have arisen in some Member States, sparked by emerging labour market bottlenecks and demands for compensation for the recent increase in headline inflation and past moderation.
Tässä yhteydessä finanssipolitiikalla olisi hillittävä liikakysyntää ja inflaatiopaineita, ja maltillista palkkakehitystä onjatkettava.
Economic and Monetary Union has implied an important regime change that entails additional responsibilities for all major policy actors in making it a success.
Näin tuetaan hintavakauttaja voidaan helpottaa talouskasvua ja työpaikkojen jatkuvaa lisäämistä suosivaa rahapolitiikkaa.
longer be used to restore lost competitiveness, resulting from a delay in structural change or an inappropriate macroeconomic policy mix.
Varsinkin finanssipolitiikalla on edelleen pyrittävä saavuttamaan lähes tasapainoinen tai ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema.
Governments and Social Partners therefore bear responsibility in contributing to a balanced macroeconomic policy mix both at Member State and euro-area level.
Vaikeasti saavutetun makrotaloudellisen vakauden säilyttäminen myös tulevaisuudessa on olennaisen tärkeää.
The social partners are called upon to continue to act in a responsible manner, thereby enhancing prospects for increased growth and employment.
Paineet julkisten menojen lisäämiseksi ja verojen alentamiseksi voivat heikentää rahoitusasemaa.
More generally, there is a need to increase further the resilience of the economy through a judicious combination of structural reforms. More flexible and open markets will enhance the capacity to deal with change and help to absorb the impact of shocks.
Talousja rahaliitto on kuitenkin merkinnyt tärkeää järjestelmän muutosta,ja talousja rahaliiton onnistuminen vaatii lisävastuun ottamista kaikilta keskeisiltä talouspolitiikan toimijoilta.
They will also foster a positive interaction between structural improve ments in the economy and entail benefits in terms of macroeconomic performance. In addition, structural reforms can have a positive impact in the short term through downward pressure on prices.
Yhteinen rahapolitiikka koskee koko euroaluetta, eikä valuuttakurssia voida enää käyttää rakennemuutosten viivästymisestä tai epätarkoituksenmukaisesta politiikkayhdistelmästä aiheutuneen kilpailukyvyn menetyksen palauttamiseen.
The mediumterm challenge: improving the basis for future growth and employment — The growth performance since 1997 has to be seen in a context of a cyclical recovery where slack could be used up.
Hallituksilla ja työmarkkinaosapuolilla on siten vastuu tasapainoisen talouspolitiikkayhdistelmän luomisesta sekä jäsenvaltioiden että euroalueen osalta.
While potential output growth may well have improved over recent years as a result of productivity gains fostered by improved market functioning and new information and communication technologies, it is still considered to be insufficient to sustain growth rates of around 3 per cent over an extended period of time.
Työmarkkinaosapuolia kehotetaan edelleenkin vastuunalaiseen toimintaan, jolla lisätään kasvun ja työllisyyden parantamismahdollisuuksia.
Policies should concentrate on creating the right conditions for the efficient use of productive and natural resources and for their enhancement over time.
Yleisesti ottaen talouden kestävyyttä on entisestään vahvistettava tarkkaan harkituilla rakennemuutoksilla.
In particular, policies should contribute to improved market functioning by addressing market imperfections or failure due to the existence of externalities, market power, imperfect information or the regulatory environment.
Lisäämällä markkinoidenjoustavuuttaja avoimuutta parannetaan mahdollisuuksia selviytyä muutoksista ja vaimentaa häiriöiden vaikutusta. Joustavammat ja avoimemmat markkinat edistävät myös rakenteellisten parannusten myönteistä vuorovaikutusta taloudessa ja vaikuttavat edullisesti makrotalouden kehitykseen.
The present under-utilisation of human resources should be reduced.
Keskipitkän aikavälin haaste: tulevan kasvun ja työllisyyden perustan parantaminen.
Registered unemployment in the EU is still unacceptably high and labour force participation and employment rates are low, especially for older workers and women, and in many Member States far from the targets agreed in Lisbon and Stockholm.
Vuodesta 1997 alkaneen kasvun taustalla oli noususuhdanne, jossa voitiin hyödyntää vajaata kapasiteettia.
The mutual reinforcement of economic and social policies leads through improved employment opportunities to a better use of the human resource potential in the EU. This requires reviewing labour market regulation and institutions to diminish obstacles to labour demand and supply which they may pose.
Vaikka potentiaalisen tuotannon kasvu on hyvinkin voinut parantua viime vuosina markkinoiden toiminnan tehostumisesta ja uudesta tieto-ja viestintätekniikasta syntyneen tuottavuuden nousun ansiosta, sitä pidetään edelleen riittämättömänä ylläpitämään noin 3 prosentin kasvuvauhtia pidemmän aikaa.
An increase in the level of participation in the labour market, especially for groups that are underrepresented or disadvantaged is also key to social inclusion.
Talouskasvun ylläpitäminen edellyttää sen vuoksi potentiaalisen kasvun pysyvää lisääntymistä.
To promote an increase in the labour supply, it is necessary to make sure that the regulatory framework encourages people to enter into or remain in the labour market.
Talouspolitiikassa on keskityttävä luomaan oikeat olosuhteet tuotannollisten resurssien ja luonnonvarojen tehokkaalle käytölle ja niiden lisäämiselle ajan myötä.
view to tackling skills bottlenecks.
Työvoimaresurssien tämänhetkistä vajaakäyttöä olisi vähennettävä.
Moreover, life­long learning should be fostered with a view to encouraging participation in the labour force and to enhancing the flexibility and adjustment capacity of the labour force.
Aliedustettujen tai huonommassa asemassa olevien ryhmien työmarkkinoille osallistumisen lisääminen on myös keino sosiaalisen osallisuuden vahvistamiseksi.
An increase in labour supply will normally have to be accompanied by capacity­enhancing investment.
Aktiivisella työmarkkinapolitiikalla edistetään myös sosiaalista osallisuutta.
This includes creating a business environment conducive to investment, supported by adequate public infrastructure and a modern and efficient public administration.
Lisäksi olisi vaalittava elinikäistä oppimista,jolla kannustetaan työvoimaan osallistumista ja lisätään työvoiman joustavuutta ja mukautumiskykyä.
Well­functioning, competitive and integrated product and capital markets will contribute by making sure that resources are put to their best possible use.
Työvoiman tarjonnan lisäämiseen on tavanomaisesti liitettävä kapasiteettia lisääviä investointeja.
In this context, there is a need to enhance competition in goods and services markets and, in particular, in utilities and financial services.
Tähän sisältyy investointeja suosivan liiketoimintaympäristön luominen, jota tukevat riittäväjulkinen infrastruktuuri sekä nykyaikainenja tehokasjulkinen hallinto.
To this end, action at Community level should focus on completing the internal market, especially in services included in the financial sector and in network industries.
Näin ollen tavara-ja palvelumarkkinoiden ja erityisesti yleishyödyllisten laitosten ja rahoituspalvelumarkkinoiden kilpailua on lisättävä.
Member States, for their part, should see to an effective and, above all, faster implementation of the internal market legislation and encourage greater competition.
Jäsenvaltioiden olisi puolestaan huolehdittava sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanon tehosta m i sesta ja ennen kaikkea nopeuttamisesta sekä kannustettava kilpailun lisäämistä.
A central element in the Lisbon strategy is the recognition of the necessity to foster entrepreneurship and innovation in the EU, both of which are fundamental pre­con­ditions for increasing Europe's potential for growth and, subsequently, its competi­tiveness, wealth and job creation.
Lissabonin strategiaan kuuluu keskeisenä osana, että tunnustetaan tarve vaalia yrittäjyyttä Ja innovaatioita EU:ssa, jotka molemmat ovat perustavanlaatuisia edellytyksiä Euroopan kasvupotentiaalin lisäämiseksi ja niin ollen myös Euroopan kilpailukyvyn vahvistamiseksi, varallisuuden lisäämiseksi ja työpaikkojen syntymisen edistämiseksi.
Strengthening entrepreneurship and innovation constitutes a key challenge for all Member States.
Yrittäjyyden ja innovaatioiden vahvistaminen muodostaa keskeisen haasteen kaikille jäsenvaltioille.
This would add important positive effects in raising the European productive potential.
Tästä seuraisi huomattavia myönteisiä vaikutuksia Euroopan tuo­tantopotentiaaliin lisäämisen muodossa.
Employment and productivity levels in the EU Member States (2000)
Työllisyys ja tuottavuus EU:n jäsenvaltioissa (2000)
The European Union should therefore continue to adopt a common commercial policy that favours open world trade and press for a new multilateral trade round within the context of the WTO.
{') ruottavuus BKT työllisti kohta L US & JP: vuoden 1999 luvut. NL:r di/κ/ί'. Komiibio. Euroopan unionin on sen vuoksi jatkossakin hyväksyttävä yhteinen kauppapolitiikka, joka suosii avointa maailmankauppaa, ja vaadittava uutta monenvälistä kauppaneuvottelukierrosta WT0:n puitteissa.
Strong productivity growth and competitiveness in a global context will require ongoing structural change.
Voimakas tuottavuuden kasvuja kilpailukyvyn ylläpitäminen maailmanlaajuisesti vaatii jatkuvia rakenteellisia muutoksia.
Europe's transition towards a knowledgebased economy is progressing but shortcomings remain in the relationship between industry and science and the level of private investment in R & D, such that commercialisation of the research effort remains weak.
Euroopan siirtyminen kohti tietoon perustuvaa taloutta edistyy, mutta puutteita on edelleen teollisuuden ja tiedeyhteisön välisessä suhteessa sekä tutkimusja kehitystyöhön tehtyjen yksityisten investointien määrässä, minkä vuoksi tutkimuksen kaupallistaminen on edelleen vähäistä.
In addition, the supply of qualified ICT personnel and trained researchers is insufficient.
Pätevän tieto-ja viestintätekniikka-alan henkilöstön ja koulutettujen tutkijoiden tarjonta on lisäksi riittämätöntä.
Moreover, higher investment in the EU is crucial for a rapid diffusion of innovation (in particular ICT) across the whole economy and thereby for increasing, in the medium-term, the growth potential.
On myös ratkaisevan tärkeää lisätä investointeja EU:ssa, jotta edistetään (erityisesti tieto-ja viestintätekniikka-alan) innovaatioiden levitystä koko talouteen ja voidaan sitä kautta lisätä keskipitkän aikavälin kasvupotentiaalia.
The longer-term challenge: preparing for the impact of ageing populations — The need for growth- and stability-oriented macroeconomic policies and comprehensive economic reforms aimed in particular at increasing labour supply is amplified by the challenge posed by ageing populations that is visible on the horizon.
Pitkän aikavälin haaste: valmistautuminen väestön ikääntymisen vaikutukseen.
On present trends, the EU's working age population will fall by approximately 40 million people between 2015 and 2050 and the old age dependency ratio will roughly double over the next five decades.
Tulevaisuudessa edessä oleva väestön ikääntymisestä aiheutuva haaste vahvistaa tar vetta harjoittaa kasvuun ja vakauteen tähtäävää makrotalouspolitiikkaa ja toteuttaa
To this end, the current systems and policies need to be reviewed and, where appropriate, be reformed.
kattavia talousuudistuksia, joiden tavoitteena on erityisesti työvoiman tarjonnan li­sääminen.