natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Island Commission: "Islenet'-project thai received financial support from DG.WII of the Commission.
Jäsenyys edellyttää, että kaupungissa on vähintään 250 000 asukasta ja demokraattisesti valitut johtoelimet ja että sillä on kansainvälistä ulottuvuutta.
Intermediterranean Commission: Involved in projects or networks such as "Euro-Mediterranean Regions Centre for the Environment" (CREE). "Charter of the Mediterranean Basin".
Järjestön organisaatiorakenne koostuu johtokunnasta ja useista aihekohtaisista komiteoista (kulttuuri, talouskehitys ja kaupunkien uudistuminen, itä—länsi-suhteet, ympäristö, sosiaaliasiat, liikenne ja teknologia).
"Euromediterranean transport agency", tourist and nautical ITINERARIES, marine research network "RECORMAD". "Mediterranean Fisheries".
Päivittäisestä hallinnosta huolehtii järjestön pysyvässä toimistossa työskentelevä suppea ryhmä.
-'" Information contained in the WEB-Site www.eurocities.org : Information contained in the WEB-Site www.municipia.org/int/Iinks/issues/networks.htm : Bundesland Berlin (Senatsverwaltung für Arbeit. Berufliche Bildung und Frauen): Europäische Städtepolitik. .Sachslandsvermerk.
Eurocities on nykyään varmasti yksi tärkeimmistä kaupunkikysymyksiä käsittelevistä järjestöistä, ja sillä yleisesti tunnustettu asema Euroopan unionin toimielinten keskustelu kumppanina.
Juli 199S (source: www.eurocities.org/library/eurocit/berlin.htm) :
• varmistaa, että kaupunkiasioilla on keskeinen sija Euroopan unionin poliittisella asialistalla
project-network that received funding under RECITE I and was successfully implemented.
[ -hankkeet: Välimeren alueen matkailu (Mediterranean Tourism). Hydre. Eurisles.
At date, it has more than 80 members from 22 European countries (year 2000).
-°" Atlantin kauren komissio: Atlantis (EAKR:n lukema pilottihanke).
In order to be a "Eurocity", it is necessary to have at least 250.000 inhabitants, a democratically elected government and an international dimension.
Saarikomissio: Islenei-hanke. johon komission pääosasto XVII myönsi taloudellista tukea.
The organisational framework is made up by an Executive Committee and by a number of thematic committees (culture, economic development and urban regeneration.
Välimeri-komissio on osallistunut seuraavanlaisiin hankkeisiin tai verkostoihin: Euro-Välimeri-alueen ympäristökeskus (Euro-Mediterranean Regions Centre for the Environment. CREE).
East-West relations, environment, social affairs, transport, technology).
Välimeren aluetta koskeva peruskirja (Charter of the Mediterranean Basin).
The day-to-day management is carried out by a small team at the Association's permanent office, set-up in Brussels in 1991.
Euro-Välimeri-alueen liikennevirasto (Eiiromediterranean transport agency), matkailu- ja purjehdusalan Itineraries-hanke. mcrentulkimusverkosto Recormad ja Välimeren alueen kalatalous (Mediterranean Fisheries).
EUROCITIES are • to ensure that urban affairs are placed high on the European Union's policy agenda • to promote transnational cooperation projects between its member cities across
• edistää jäsenkaupunkiensa välisiä transnationaalisia yhteistyöhankkeita kaikkialla Euroopassa, helpottaa koordinointia ja avustaa EU­rahoituksen saamisessa
Europe, to facilitate coordination and to help providing access to EU-funding. • to foster a network spirit amongst Europe's large cities and to encourage members to exchange their expertise and be proactive in shaping national and EU-policy.
• lisätä verkostoitumishalukkuutta Euroopan suurehkojen kaupunkien keskuudessa ja kannustaa jäseniä vaihtamaan asiantuntemusta ja vaikuttamaan aktiivisesti maakohtaisen politiikan ja yhteisön politiikan muotoiluun.
It actively supports the "European Sustainable Cities and Towns Campaign", which coordinates actions of regional and local authorities that aim at supporting activities in the field of sustainable development and (Local Agenda 21).
Eurocities tukee aktiivisesti Euroopan kaupunkien kestävän kehityksen kampanjaa. Kampanjan avulla koordinoidaan alue­ ja paikallisviranomaisten toimia, joilla on tarkoitus edistää kestävään kehitykseen ja Agenda 21 ­paikallisohjelmiin liittyvää toimintaa.
In addition. EUROCITES strongly promotes technology cooperation and is involved in R & D framework programme activities of the European Union.
Lisäksi Eurocities tukee voimakkaasti teknologiayhteistyötä ja osallistuu Euroopan unionin tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelman mukaisiin toimiin.
An important initiative was the creation of a sub-network called TeleCities (See: Chapter 6). which involves about 120 participants including small and medium sized cities.
Yksi keskeisiä aloitteita oli TeleCities­verkoston luominen (ks. luku 6). Verkoston 120 jäsenen joukossa myös pieniä ja keskikokoisia kaupunkeja.
In the opinion of some member-cities, success also bears some risk: Currently a trend towards increased membership can be observed, as many cities coming from CEEC countries are willing to join the association.
Joidenkin jäsenkaupunkien mielestä menestykseen liittyy myös vaaroja. Tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että järjestön jäsenmäärä on kasvussa, sillä monet KIE­maiden kaupungit haluavat liittyä jäseniksi.
The preparation of the EU-enlargement therefore challenges the association and urges it to find a new balance in order to avoid weakening or disintegrating effects: On the one hand.
Näin ollen valmistautuminen EU:n laajentumiseen on järjestölle haaste, ja sen on löydettävä uudenlainen tasapaino välttyäkseen heikentäviltä tai hajottavilta vaikutuksilta.
EUROCITIES faces serious resource and capacity problems with regard to the preparation of an urban-political agenda for the EU-enlargement.
Eurocities kohtaa ensinnäkin vakavia resurssi­ ja kapasiteettiongelmia valmisteltaessa kaupunkipoliittista ohjelmaa EU:n laajentumista varten.
The association therefore adopts a position of scrutinising, consulting and moderating in order to support the formulation of an urban political agenda for local authorities of CEEC-countries.
Niinpä järjestö pyrkii tukemaan KIE­maiden paikallisviranomaisten kaupunkipoliittisen ohjelman laatimista selvitysten, konsultoinnin ja sovittelun avulla.
On the other hand. EUROCITIES is aware of potential problems related to personal or cultural issues.
Toiseksi Eurocities on tietoinen siitä, että henkilöstö­ja kulttuuriasiat saattavat aiheuttaa ongelmia.
EU-policy and networking in general urges regional or local players to be highly informed and flexible, whereas many CEEC-countries still suffer from an absence ol' civil society and management traditions of leading staff at local level are often characterised by highly centralised and top-down methods.
EU:n politiikka ja verkostoituminen edellyttävät paikallisilta ja alueellisilta toimijoilta yleensä runsaasti tietoa ja joustavuutta. Monissa KIE­maissa ei kuitenkaan vielä ole kansalaisyhteiskuntaa, ja paikallistason johdolle on usein tunnusomaista erittäin keskitettyjä ylhäältä alaspäin suuntautunut hallintotapa.
The Baltic Sea States Subregional Cooperation (BSSSC)7" is an independent organisation that was founded in 1993 with the intention to constitute a regional cooperation platform for the Council of the Baltic Sea States, which in turn was set up by Foreign Ministers of 11 Baltic-Countries in 1992.
Itämeren maiden subregionaalinen yhteistyöelin (BSSSC)7" on riippumaton organisaatio, joka perustettiin vuonna 1993 Itämeren maiden neuvoston alueelliseksi yhteistyöfoorumiksi. Itämeren maiden neuvoston taas olivat perustaneet Itämeren alueen 11 valtion ulkoministerit vuonna 1992.
The BSSCC considers itself a "binding link" between the subregions, the national government level and the European Union.
BSSSC katsoo toimivansa yhdyssiteenä alueviranomaisten, keskushallinnon ja Euroopan unionin välillä.
The BSSSC is organised around a "Conference of delegates" which meets once a year, while a "Working Group" meets between the annual conferences to prepare these events.
Sen organisaatio rakentuu vuosittaisen "edustajainkokouksen" ympärille. Kokousten välillä kokoontuu "työryhmä", joka valmistelee näitä tilaisuuksia.
It has three main objectives:
BSSSC:llä on kolme keskeistä tehtävää:
-' ' Andersen, K.: Building the Baltic Sea Region - BSSSC's Objectives and Contributions.
• BSSSC on useiden Itämeren alueen toimijoiden ja organisaatioiden kattojärjestö.
• It is the political interest organisation for the subregional authorities ("contactcentre") and an intermediary for subregional demands and strategies for a common development policy for the Baltic Sea Area.
muuttamaan nykyisten määrärahojen käyttöä entistä tavoitesuuntautuneemmaksi ja siten varmistamaan konkreettisten hankkeiden toteuttamisen kaikkien alueiden hyväksi.
• It is the umbrella organisation for many players and organisations in the Baltic Sea Area and works towards ensuring good information flow and cooperation between those players in order to achieve a common and strong development.
Koska liittymistä valmistelevassa strategiassa on lähinnä kysymys "ylhäältä alaspäin suuntautuvasta prosessista", BSSSC tiedostaa suuren vastuunsa Itämeren alueen itäosan alue- ja paikallisviranomaisia kohtaan ja pyrkii mahdollistamaan niiden aktiivisen osallistumisen prosessiin.
• It intends to be a market place for exchange of experiences between the regions and a forum for the creation of new partnerships.
Alueja paikallisviranomaisten eurooppalaisten järjestöjen oikeudelliset ja rakenteelliset peruspiirteet
Its strategic activities aim first and foremost to promote interregional and crossborder cooperation between the subregions in the area and to present a coherent policy on the subregions to all important decision-makers.
Alue- ja paikallisviranomaisten eurooppalaisten järjestöjen yleisistä oikeudellisista ja rakenteellisista piirteistä voidaan kokoavasti esittää seuraavanlaisia käytännön huomioita:
The dominant legal and organisational features of European associations representing local and regional authorities can be summarised in a number of practical comments:
• Eurooppalaiset järjestöt ovat yleensä tietyn yksittäisen valtion yksityisoikeuden mukaisia voittoa tavoittelemattomia järjestöjä.
• In legal terms. European associations are generally constituted as non-profit making associations based on private law of one specific county.
• Järjestöillä näyttää olevan vain yksi yhteinen organisatorinen piirre: kukin järjestö on yleensä perustanut pysyvän sihteeristön siihen maahan, johon se on rekisteröity.
• With regard to the basic organisational features of associations, only one common denominator can be observed: they normally establish a single permanent secretariat in their country of legal registration, which manages the daily business and organises meetings or annual plenary sessions etc.
Sihteeristö hoitaa päivittäisen hallinnon, huolehtii kokousten tai vuosittaisten täysistuntojen järjestämisestä jne.
Otherwise, a variety of different solutions have been found in order to organise their daily work processes.
Muilta osin järjestöt ovat päätyneet mitä erilaisimpiin ratkaisuihin päivittäisen toimintansa organisoinnissa.
In order to liaise with the EU. some European associations legally registered outside Belgium have set up additional "technical representations" or even a permanent office in Brussels (e.g. CCRE. CRPM).
Pitääkseen yhteyttä EU:n toimielimiin muutamat Belgian ulkopuolisissa maissa rekisteröidyt järjestöt ovat lisäksi perustaneet "teknisiä edustustoja" tai jopa pysyviä toimistoja Brysseliin (esim.
European associations legally registered in Belgium normally fulfil this task with their single permanent office established in this country (e.g. EUROCITIES).
Belgiassa rekisteröidyt järjestöt hoitavat tällaisen yhteydenpidon yleensä Belgiassa sijaitsevan pysyvän toimistonsa kautta (esim. Eurocities).
• Little distinction can be made between the sources of finance of the different sub types of European associations, as most of them rely for their internal running cost on annual contributions from their members.
• Erityyppisten eurooppalaisten järjestöjen rahoituslähteiden välillä ei juurikaan ole eroa, sillä useimmat järjestöt rahoittavat toimintakustannuksensa vuotuisilla jäsen maksuilla.
-'- AEBR has established 5 "regional offices" that are attached to some of its member regions (Triest. Strasbourg. Zaragossa.
-'- AEBR on perustanut viisi "aluetoimistoa" tiettyjen jäsenalueidensa yhteyteen (Triest, Strasbourg. Zaragoza. Mérida ja Aapenraade),
Due to CCRE's basic nature of being a "federation of national federations", the association disposes of a representation in each country where members come from (normally located at the national member association's head offices).
-'· Koska CEMR on luonteeltaan eräänlainen "maakohtaisten liittojen liitto", sillä on edustusto jokaisessa maassa, josta sillä on jäseniä (edustusto toimii yleensä maakohtaisen jäsenjärjestön päätoimipaikan yhteydessä).
General factors that condition the success of cooperation between territorial authorities and recommendations for steps necessary to further improve transEuropean cooperation
Alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyön onnistumiseen vaikuttavat yleiset tekijät sekä tarvittavat toimet euroopanlaajuisen yhteistyön parantamiseksi
Summary overview box for Part IV.
TIIVISTELMÄ OSASTA IV
What are the main factors that enhance or hinder crossborder, interterritorial and transnational cooperation ?
Mitkä ovat tärkeimmät rajanylittävää, alue- ja paikallisyhteisöjen valistaja transnationaalista yhteistyötä edistävät tai haittaavat tekijät?
The degree of tradition/experience with cooperation and the extent to which joint activities are based on partnership and subsidiarity strongly condition success of all forms of cooperation.
Kaikkien yhteistyömuotojen onnistumiseen vaikuttaa voimakkaasti yhteistyöhön liittyvä perinne ja kokemus ja se. missä määrin yhteinen toiminta perustuu kumppanuuteen ja läheisyysperiaatteeseen.
Geographical proximity conditions themes and intensity of crossborder, interterritorial and transnational cooperation activities.
Rajanylittävän. alue- ja paikallisyhteisöjen välisen sekä transnationaalisen yhteistyön teemoihin ja tiiviyteen vaikuttaa maantieteellinen läheisyys.
The degree of institutionalisation has considerable influence on the success of cooperation.
Yhteistyön onnistumiseen vaikuttaa huomattavasti myös sen institutionaalistumisaste.
The importance of the factor institutionalisation however differs from one main category of cooperation to another (cross-border, interterritorial and transnational cooperation), as well as between the individual levels of cooperation (project-based and strategic cooperation)
Tämän tekijän vaikutus vaihtelee kuitenkin yhteistyökategorioittain (rajanylittävä, alueja paikallisyhteisöjen välinen ja transnationaalinen yhteistyö) sekä yhteistyötason (hankeperusteinen ja strateginen yhteistyö) perusteella.
The existence of appropriate legal framework conditions strongly influences on the overall development of transEuropean cooperation.
Euroopanlaajuisen yhteistyön yleiseen kehitykseen vaikuttaa voimakkaasti asianmukaisten oikeusperustan järjestäminen.
Especially crossborder, interterritorial and transnational cooperation schemes are particularly dependent on the existence of adequate legal framework conditions, whereas European associations set up by local and regional authorities seem to operate quite satisfactory on the ground of national legal provisions (associative law).
Erityisesti rajanylittävät, alue- ja paikallisyhteisöjen väliset ja transnationaaliset yhteistyöhankkeet ovat riippuvaisia asianmukaisesta oikeudellisesta perustasta. Paikallis- ja alueviranomaisten perustamat yhteisöt näyttävät puolestaan toimivan varsin tyydyttävästi maakohtaisen lainsäädännön perusteella (yhteisölainsäädäntö).
Legal framework conditions help to create a solid external legitimacy for cooperation schemes vis à vis their environment (e.g. citizens, other political or administrative structures) and facilitate the setting up of transparent and democratic structures for their internal functioning.
Oikeudelliset perusteet auttavat luomaan yhteistyösuunnitelmille vakaan ulkoisen oikeutuksen niiden toimintaympäristössä (johon kuuluvat esim. kansalaiset, muut poliittiset ja hallintorakenteet) ja helpottavat niiden sisäistä toimintaa palvelevien avointen ja demokraattisten rakenteiden perustamista.
The availability of funding programmes supporting cooperation between territorial authorities has significant influence on the overall development of transEuropean cooperation.
Paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyön tukemiseen tarkoitettujen rahoitusohjelmien saatavuus vaikuttaa merkittävästi euroopanlaajuisen yhteistyön yleiseen kehitykseen.
The formation and the establishment of Europeanwide relations between local and regional authorities have been accelerated by Community support programmes.
Yhteisön tukiohjelmat ovat nopeuttaneet paikallis- ja alueviranomaisten Euroopan kattavien suhteiden luomista ja vakiintumista.
Substantial Community funding continues to be provided for transEuropean cooperation under INTERREG III (2000-2006).
Euroopanlaajuista yhteistyötä tuetaan jatkossakin huomattavalla tavalla Interreg III (2000-2006) -ohjelmasta.
However, some programme related difficulties and inconsistencies continue to persist and territorial authorities will need to tackle considerable challenges in the near future (See more in detail: Annex 1 ).
Jäljellä on kuitenkin vielä joitain ohjelmaan liittyviä vaikeuksia ja epäjohdonmukaisuuksia. Paikallisja alueviranomaisten tuleekin tarttua lähitulevaisuudessa huomattava suuriin haasteisiin (ks. lähemmin liite 1).
What are the recommendations that may help overcoming the most important internal weaknesses or (external) obstacles in the field of strategic or project-based crossborder cooperation ?
Miten rajanylittävää strategista tai hankeperusteista yhteistyötä haittaavat olennaisimmat sisäiset heikkoudet tai suurimmat (ulkoiset) esteet ovat voitettavissa?
The regional and local levels are the best levels for strategic crossborder cooperation.
Rajanylittävään yhteistyöhön soveltuu parhaiten alue- ja paikallistaso.
In order to be effective now and in future, strategic cooperation has to
Jotta strateginen yhteistyö olisi tehokasta nyt ja tulevaisuudessa, sen tulee olla nykyistä laaja-
be more wideranging and characterised by joint activities from the beginning.
alaisempaa ja siihen tulee alusta lähtien liittyä yhteistoimintaa.
Three inter-related aspects strongly condition the success of a more wide ranging approach to strategic crossborder cooperation (Cooperation based on a crossborder partnership, cooperation based on subsidiarity, the existence of crossborder "concepts" and strategies).
Strategiseen rajanylittävään yhteistyöhön liittyvän laajaalaisen toimintamallin onnistumiseen vaikuttaa kolme toisistaan riippuvaa tekijää (rajanylittävään kumppanuuteen perustuva yhteistyö, läheisyysperiaatteeseen perustuva yhteistyö, rajanylittävien "konseptien" ja strategioiden olemassaolo).
In setting up strategic crossborder cooperation structures, local and regional players should also observe a number of general principles.
Rajanylittäviä yhteistyörakenteita luodessaan paikallisten ja alueellisten toimijoiden tulee lisäksi ottaa huomioon joukko yleisperiaatteita.
In order to ensure high quality of cooperation at project level, it is important to jointly define from the beginning what the project should look like.
Hanketason yhteistyön korkealaatuisuuden varmistamiseksi on tärkeää jo alussa yhdessä määritellä hankkeen pääpiirteet.
A project is a crossborder project if the partners from both sides of the border participate with regard to contents, organisation, staff and funds.
Hanke on rajanylittävä, mikäli yhteistyökumppanit rajan molemmin puolin osallistuvat hankkeen sisällön suunnitteluun, hankkeen organisointiin sekä sen henkilöstö-ja rahoitusjärjestelyihin.
For crossborder cooperation along external EU-borders and along borders in Central and Eastern Europe, the remaining difficulties concerning the coordination of INTERREG IIIA and PHARE CBC should be eliminated.
EU:n ulkorajoilla sekä Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa yhteisillä rajoilla tehtävän rajanylittävän yhteistyön kohdalla tulisi Interreg IIIA- sekä Phare CBC-ohjelmien koordinointia vielä haittaavat esteet poistaa.
Also between INTERREG IIIA and TACIS-CBC. MEDA and CARDS, coordination should be further improved.
Myös Interreg IIIA-, Tacis-CBC-, Meda- ja Cards-ohjelmien välistä koordinaatiota tulisi parantaa.
One should also introduce PHARE CBC methods in border regions on the newly eligible borders under PHARE CBC CEC/CEC.
Lisäksi Phare CBC-menetelmiä tulisi ryhtyä soveltamaan Phare CBC CEC/CEC -ohjelman myötä tukikelpoisiksi tulleilla rajoilla.
Additionally', there are significant region-specific needs that should be tackled by training and advisory support for each border or group of border regions.
Lisäksi on huomattavia aluetyypillisiä tarpeita, joihin tulisi puuttua koulutuksella ja neuvonnalla kullakin rajalla tai rajaalueiden muodostamassa ryhmässä.
Finally, it would be desirable to provide assistance to the border and crossborder regions in Central and Eastern Europe, in particular concerning
Lopuksi olisi toivottavaa, että tuettaisiin Keski- ja Itä-Euroopan rajaja rajanylittäviä alueita erityisesti
- the strengthening of crossborder structures and secretariats.
- rajanylittävien rakenteiden ja sihteeristöjen vahvistamisessa
- the development and implementation of programmes in the period 2000-2006 and their financial management.
- kaudella 2000-2006 ohjelmien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa sekä niihin liittyvässä varainhallinnassa
- the sector-specific dev elopment of projects with the help of regional seminars, assistance and information.
- alakohtaisissa kehityshankkeissa järjestämällä alueellisia seminaareja sekä tarjoamalla tukea ja tietoa.
What are the recommendations that may help overcoming the most important internal weaknesses or (external) obstacles in the field of strategic or project-based interterritorial cooperation ?
Miten alue- ja paikallisyhteisöjen välistä strategista tai hankeperusteista yhteistyötä haittaavat olennaisimmat sisäiset heikkoudet tai suurimmat (ulkoiset) esteet ovat voitettavissa?
In order to be successful, bilateral strategic cooperation schemes established between local and regional authorities (town twinnings and regional cooperation agreements) need to overcome specific internal problems and should generally be extended/deepened on a pragmatic basis in order to eliminate existing barrier-effects and to explore new potentials for cooperation.
Onnistuakseen paikallis- ja alueviranomaisten välisten kahdenvälisten strategisten yhteistyöjärjestelyjen (ystävyyskaupunkitoiminta ja alueelliset yhteistyösopimukset) yhteydessä tulee voittaa niille tyypilliset sisäiset ongelmat. Lisäksi niitä tulisi yleisesti laajentaa ja syventää pragmaattiselta pohjalta nykyisten esteiden poistamiseksi ja uusien yhteistyömahdollisuuksien selvittämiseksi.
Other forms of strategic cooperation established between territorial authorities (bilateral cooperation between firstlevel regions, multilateral networks) should carefully monitor the initial selection process of potential partners and the precise setting up of adequate cooperation structures.
Paikallis- ja alueviranomaisten muiden strategisen yhteistyön muotojen (välittömästi valtiotasoa alempien alueiden kahdenvälinen yhteistyö, monenväliset verkot) osalta tulisi huolellisesti tarkkailla mahdollisten kumppaneiden ensivalintaprosessia sekä riittävien yhteistyörakenteiden täsmällistä perustamista.
Additional important aspects are:
Muita tärkeitä näkökohtia ovat:
- Cooperation necessitates that regional (and local) policies are better coordinated and planned on a longterm bases and that European issues are placed at a high priority-level on the regional (or local) political agenda.
- Yhteistyö edellyttää, että alueellisten (ja paikallisten) politiikkojen pitkän aikavälin koordinointia ja suunnittelua parannetaan ja että EU-kysymyksille annetaan riittävän korkea prioriteettiasema alueellisessa (ja paikallisessa) politiikassa.