natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The network of national contacts has provided a stronger Member State slant to the Programme as well as contributing towards the information and developmental support needs of project applicants.
Jäsenvaltioiden yhteyshenkilöiden verkosto on tuonut jäsenvaltioiden näkemykset entistä voimakkaammin ohjelmaan mukaan ja vaikuttanut siihen, että hankkeiden ehdottajien tieto- ja kehitystukitarpeet otetaan huomioon.
• Due to the delay in the start of the implementation of the programme and subsequent delays in the start of the Spatial Vision Project, the role of the Spatial Vision Group has been limited.
• Koska ohjelman täytäntöönpanon aloittaminen viivästyi ja myös aluesuunnittelun ja -kehityksen suuntaviivoja koskevan hankkeen (Spatial Vision Project) käynnistämisessä on myöhemmin ollut viivytyksiä, aluesuunnittelua ja -kellitystä hahmottelevan työryhmän rooli on ollut vähäinen.
As the role of the Spatial Vision Project is changing from linkages with current projects towards an input to the drafting of the next Operational Programme, thus the role and perhaps composition of the Spatial Vision Group should also be revised (e.g. a merger with the PSC).
Suuntaviivahankkeen asema on kuitenkin muuttumassa siten, että painopiste siirtyy nykyisten hankkeiden välisistä yhteyksistä seuraavan toimenpideohjelman valmisteluun. Näin ollen olisi aiheellista pohtia uudestaan myös työryhmän roolia ja kokoonpanoa (esimerkiksi työryhmän ja ohjauskomitean yhdistämistä).
• A final but important observation made by the evaluation report is a growing demand in most of the Member States to stronger involve the regions in the Programme.
• Arviointiraportin viimeinen mutta tärkeä huomio on se, että useimmissa jäsenvaltioissa vaaditaan yhä voimakkaammin alueiden entistä aktiivisempaa osallistumista ohjelmaan.
While some of the regions are involved in-the PSC and to a lesser extent the PMC. it is however not practical to involve all the regions to the same extent in the programme.
Vaikka jotkut alueet ovat edustettuina ohjauskomiteassa ja vähäisemmässä määrin seurantakomiteassa, kaikkien alueiden yhteismitallinen osallistuminen ohjelmaan ei käytännössä onnistu.
Case study on the INTERREG IIC programme Baltic Sea Area (BSA)m
Esimerkkitapaus: Interreg II C -ohjelma "Itämeren alue (BSA)'""
In the Baltic Sea Area (BSA). momentum for cooperation already existed, partly through longestablished cooperation between the Nordic countries and also the results of other projects, such as the Baltic 21 project, carried out in parallel to the INTERREG IIC work during 1997.
Itämeren alueella yhteistyö oli päässyt vauhtiin jo ennen BSA-ohjelman aloittamista. Tämä oli osittain Pohjoismaiden pitkäaikaisen yhteistyön ansiota, ja lisäksi siihen vaikuttivat muut tulokselliset hankkeet (kuten Baltic 21 -hanke), joita toteutettiin rinnakkain Interreg II C -aloitteen kanssa vuonna 1997.
The BSA-Operational Programme was launched in December 1997 and aims to contribute to a "common vision" of the Baltic Sea Region.
BSA-toimenpideohjelma käynnistettiin joulukuussa 1997, ja sen tavoitteena on edistää Itämeren alueen "yhteisen vision" kehittämistä.
It integrates spatial strategies from the Commission's ESDP with the area's Framework for Spatial Development Strategies (VASAB 2010). with has been jointly drawn up by the 11 EU and non-EU countries and agreed by their spatial planning ministers.
Ohjelmassa yhdistetään komission laatiman ESDP:n mukaisia strategioita alueen omiin aluekehitysstrategiapuitteisiin (VASAB 2010), jotka ohjelmaan osallistuvat 11 maata ovat laatineet yhdessä ja jotka niiden aluesuunnittelusta vastaavat ministerit ovat hyväksyneet.
The Programme involves four EU Member States (Denmark. Germany.
Ohjelmaan osallistuvat neljän EU:n jäsenvaltion (Tanska, Saksa.
Sweden), the southern territories of Norway, the northern parts of Poland, the three Baltic States (Estonia. Latvia.
Puolan pohjoisosat, kaikki kolme Baltian maata (Viro, Latvia ja Liettua) sekä Venäjän ja Valko-Venäjän tietyt osat.
Agreement on priorities for a joint programme was achieved through formal meetings of the regional policy and spatial planning interests from Baltic Sea Member Slates.
Yhteisen ohjelman painopistealoista päästiin sopimukseen Itämeren alueella sijaisevien jäsenvaltioiden aluepolitiikan ja aluesuunnittelualan edustajien virallisissa kokouksissa.
The process of plan preparation was essentially managed internally by a partnership ol' representatives from ministries responsible for spatial planning and EU Structural Funds: external consultants were minimally involved.
Suunnitelman valmistelu hoidettiin pääasiassa aluesuunnittelusta vastaavien ministeriöiden ja EU:n rakennerahastojen edustajien keskinäisen yhteistyön avulla ja ulkopuolisia konsultteja käytettiin erittäin vähän.
Sweden). Norway was involved at an early stage, as was the VASAB Secretariat.
Toimenpideohjelman laadinta vaiheessa pyydettiin yhteisön jäsenehdokasmaita virallisesti esittämään näkemyksiään ohjelmaluonnoksista.
During the drafting process for the Operational Programme, the candidate countries were formally invited to
Keskushallintotason alapuoliset ja alueelliset viranomaiset ovat osallistuneet prosessiin eri tavoin eri valtioissa.
comment on drafts of the programme.
Hallintorakenne on pitkälti samanlainen kuin muissakin Interreg II C -ohjelmissa.
The management structure is broadly similar to other INTERREG IIC-programmes and involves a Monitoring Committee, Steering Committee, Common Secretariat, Joint Financial Body (JFB) and National Sub-Committees.
Se koostuu seurantakomiteasta, ohjauskomiteasta. yhteisestä sihteeristöstä, yhteisestä varainhoitoelimestä ja maakohtaisista alakomiteoista.
Especially in setting up the JFB, players of the BSA built upon experiences from INTERREG IA and IIA with regard to integrated financial management at programme level.
Erityisesti yhteistä varainhoitoelintä perustaessaan BSA-ohjelman toimijat tukeutuivat kokemuksiin, joita ohjelmatason yhteisestä varainhoidosta oli saatu Interreg I A ja II A -aloitteiden yhteydessä.
The BSA-structure is however characterised by number of distinctive elements, which are mainly the result of a political compromise established between the participating countries:
BSA-ohjelman hallintorakenteessa on kuitenkin joukko tunnusomaisia piirteitä, jotka ovat pääasiassa osallistujamaiden välisten poliittisten kompromissien tulosta:
• Despite the relatively small size of the Programme in funding terms, it has established a joint Monitoring Committee (responsible for ensuring compliance with the regulatory provisions, overseeing and providing guidance on the overall implementation of the programme) and a joint Steering Committee (responsible for the operational implementation of the programme, including decisionmaking on the allocation of EU funds).
• Vaikka ohjelma on määrärahoissa mitattuna melko pieni, sitä varten on perustettu yhteinen seurantakomitea (joka vastaa toiminnan säännöstenmukaisuudesta ja valvoo ja ohjailee ohjelman täytäntöönpanoa kokonaisuudessaan) ja yhteinen ohjauskomitea (joka vastaa ohjelman toteutuksesta ja tekee myös EU-tukien jakoa koskevat päätökset).
The Investitionsbank established the Secretariat in Rostock (Mecklenburg-Western Pomerania. Germany) in February 1998 to implement the BSA INTERREG IIC programme.
Tämän muuten yleisen komitearakenteen erityispiirre on se, että puheenjohtajuutta hoitavat vuorotellen Suomi ja Tanska. • Ohjelman hallintorakenteen ydin on yhteinen sihteeristö, jonka Investitionsbank Schleswig-Holstein perusti Rostockiin (Mecklenburg-Vorpommern, Saksa) helmikuussa 1998 Itämeren aluetta koskevan Interreg II C -ohjelman täytäntöön panemiseksi.
A branch office was established in Karlskrona (Sweden) at the Baltic Institute.
Sivutoimipaikka perustettiin Ruotsin Itämeri-instituutin yhteyteen Karlskronaan.
Named the "Baltic Spatial Development Agency", the role of the Secretariat is to carry out the operational work of the programme and to support - in conjunction with the Joint Financial Body - the work of the Monitoring Committee and Steering Committee.
Sihteeristö on nimetty Itämeren aluekehitystoimistoksi (Baltic Spatial Development Agency.
• The Joint Financial Body (JFB) is the Investitionsbank (IB) Schleswig-Holstein, which is a public development bank acting on behalf of the Land Government of Schleswig-Holstein in areas such as economic support, infrastructure financing, agriculture, urban construction and municipal affairs.
BSDA). ja sen tehtävänä on huolehtia ohjelmaa koskevista käytännön toimista ja tukea (yhdessä yhteisen varainhoitoelimen kanssa) seuranta-ja ohjauskomiteoiden toimintaa. • Yhteisenä varainhoitoelimenä toimii Investitionsbank Schleswig-Holstein.
The Joint Financial Body is responsible for the financial administration of EU funds in accordance with decisions of the Steering Committee, including the contractual allocation of funds to project applicants.
Se on julkinen kehityspankki, joka toimii Schleswig-Holsteinin osavaltion hallituksen toimeksiannosta sellaisilla aloilla kuin taloudellinen tuki. perusrakenteiden rahoitus, maatalous, kaupunkirakentaminen ja kunta-asiat.
• National Sub-Committees are established in participating countries to involve regional and local authorities as well as the relevant sectoral authorities and social partners.
Yhteinen varainhoitoelin hallinnoi EU:n myöntämiä varoja ohjauskomitean tekemien päätösten mukaisesti, ja sen tehtäviin kuuluu myös varojen sopimusperusteinen jako hankkeiden hakijatahoille. • Joihinkin osallistujamaihin on perustettu maakohtaisia alakomiteoita alueja paikallisviranomaisten, keskeisten alakohtaisten viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten osallistumisen varmistamiseksi.
The National Sub-Committees have advisory status and are not involved in project approval.
Alakomiteat ovat neuvoaantavia eivätkä osallistu hankkeiden hyväksymiseen.
This structure worked reasonably well, although some problems such as duplication or excessive bureaucracy and coordination seem to have hampered efficiency.
Hallintorakenne on toiminut kohtalaisen hyvin, vaikka esimerkiksi päällekkäisyydet, liiallinen byrokratia ja koordinointiongelmat näyttävätkin heikentäneen tehokkuutta.
Other problems facing the management structure came from the limited experience with this type of Programme, as well as the Structural Funds in general, and a lack of existing models to deal with transnational work.
Lisäksi ongelmia on aiheuttanut se. ettei tämänkaltaisista ohjelmista, eikä rakennerahastoista yleensä, ole riittävästi kokemusta eikä transnationaalista toimintaa varten ole olemassa valmiita malleja.
The existence of a Monitoring and a Steering Committee is widely considered to be unsatisfactory, related partly to issues of additional time and cost.
Komiteoiden tehtävissä ja jäsenistössä on päällekkäisyyttä, mikä osittain johtuu epäselvästä roolijaosta.
There is an overlap in the remit and membership of the Monitoring and Steering Committees, relating in part to a lack of clarity regarding the distinctive roles of each Committee, and the existence of two bodies takes up extra time and expense on the part of members in attending the meetings and on the part of the Secretariat in servicing the two committees.
Lisäksi kahden komitean olemassaolo aiheuttaa ylimääräisiä aikapaineita ja kustannuksia sekä jäsenille, jotka osallistuvat komiteakokouksiin, että sihteeristölle, joka palvelee kumpaakin komiteaa.
The agenda of both committees appears to be dominated by minutiae and it is questionable whether either committee is capable of strategically "steering" the Programme.
Molempien komiteoiden toiminta näyttää keskittyvän pieniin yksityiskohtiin, ja on kyseenalaista, kykeneekö kumpikaan niistä "johtamaan" ohjelmaa strategisesti.
Despite the valuable work achieved by the Joint Secretariat, some problems are evident.
aiheuttaa ylimääräisiä kustannuksia.
A key difficulty for the Secretariat has been the lack of experience in Structural Fund programming, which resulted in frequent recourse to external advice.
Sihteeristön keskeinen ongelma on ollut rakennerahastoohjelmia koskevan kokemuksen puute, ja se on usein joutunut turvautumaan ulkopuoliseen neuvonta-apuun.
At the outset of the implementation of the Operational Programme, the IB was centrally involved in drawing up regulations relating to the use of the funds.
Toimenpideohjelman täytäntöönpanon kynnyksellä Investitionsbankilla oli myös keskeinen rooli varojen käyttöä koskevien sääntöjen laadinnassa.
However, there appears to be a certain lack of clarity between the JFB and the Secretariat on lhe allocation ol' tasks (creating more institutional fragmentation and uncertainty).
Yhteisen varainhoitoelimen ja sihteeristön tehtäväjaossa näyttää kuitenkin olevan epäselvyyttä (mikä lisää hallintorakenteen pirstaleisuutta ja luo epävarmuutta).
It has also been suggested that the work of the JFB is insufficiently resourced, and that the commitment ol' the Investitionsbank to the Programme is not being followed through in practice.
Lisäksi on esitetty, että varainhoitoelimen resurssit ovat riittämättömät ja että Investitionsbank ei käytännössä täytä ohjelmaa koskevaa sitoumustaan.
National Sub-Committees have been established in the four EU Member States and in Norway.
Maakohtaisia alakomiteoita on perustettu kaikkiin neljään EU:n jäsenvaltioon ja Norjaan.
It appears that they do not operate elsewhere: the Baltic States have taken the view that there is no need to establish Sub-Committees given the limited funding available and the lack ol' established regional authorities.
Vaikuttaa siltä, että muissa osallistujamaissa niitä ei ole. Baltian maat eivät pidä alakomiteoiden perustamista aiheellisena, koska käytettävissä olevat varat ovat vähäiset eikä maissa ole vakiintuneita alueviranomaisia.
The Sub-Committees have different functions in each country.
Alakomiteoiden tehtävät vaihtelevat maasta toiseen.
A general problem of transnational cooperation in the BSA was the limited involvement of partners from some of the "candidate countries" of Central Europe and from Russia and Belarus.
BSA-ohjelman yleinen ongelma on ollut muutamia EU:n jäsenyyttä hakeneita Keski-Euroopan maita sekä Venäjää ja Valko-Venäjää edustavien kumppaneiden vähäinen osallistuminen transnationaaliseen yhteistyöhön.
While Polish representatives are actively engaged with the programme, reflecting their significant role in the VASAB process, other countries are less involved.
Puolan edustajat ovat olleet erittäin aktiivisesti mukana ohjelman toteutuksessa, mikä heijastelee niiden keskeistä roolia VASAB-prosessissa, mutta muiden maiden osallistuminen on ollut vähäisempää.
This is partly due to the fact that the countries were brought late to the process and were not consulted during the shaping of the programme.
Tämä johtuu osittain siitä, että Keski- ja Itä-Euroopan maat otettiin prosessiin mukaan vasta myöhemmässä vaiheessa eikä niitä kuultu ohjelmaa suunniteltaessa.
The essential reason for this situation are however persisting problems in combining PHARE/TACIS and INTERREG IIC funding (the different approaches to programming: the different budgetary time scales - e.g. annual vs. multi-annual - and the mechanisms for project approval and selection; lack of appropriate "mirror-financing" for INTERREG IIC).": These aspects severely restricted the effective operation ol' the Programme in a whole and have also affected the ability to co-finance projects.
Keskeinen syy vallitsevaan tilanteeseen ovat kuitenkin Phare- ja Tacis-ohjelmista sekä Interreg II C -ohjelmasta myönnettävän rahoituksen yhdistämiseen liittyvät toistuvat ongelmat (erilaiset ohjelmointitavat, eripituiset budjettikaudet, jotka vaihtelevat vuodesta useaan vuoteen, sekä hankkeiden erilaiset valinta-ja hyväksymisjärjestelmät ja sopivan yhteisrahoitusmuodon ("mirror-financing") puuttuminen Interreg II C -ohjelmasta).1"7Nämä seikat ovat haitanneet huomattavasti koko ohjelman tehokasta toimintaa ja vaikuttaneet myös hankkeiden yhteisrahoitusmahdollisuuksiin.
These aspects disadvantaged transition countries in their programme participation and have sometimes meant that in practical terms these countries were effectively "observers' who could participate in discussions but experienced difficulties in terms of involvement in concrete initiatives.
Ne ovat vaikeuttaneet siirtymätalousmaiden osallistumista ohjelmaan ja toisinaan johtaneet siihen, että nämä maat ovat todellisuudessa olleet lähinnä tarkkailijoita, jotka ovat voineet osallistua keskusteluihin mutta joilla on ollut vaikeuksia osallistua konkreettisiin aloitteisiin.
All these elements have combined to limit the potential of the INTERREG IIC programme as an effective east-west transnational spatial planning initiative.
Kaikki tekijät yhdessä ovat vähentäneet Interreg II C -ohjelman potentiaalista tehokkuutta idän ja lännen välisenä transnationaaltsena aluesuunnittelualoitteena.
The issue has caused frustration and demoralisation at programme and project levels, especially for participants from the CECs. which already face institutional and financial constraints on their involvement in such programme.
Tämä taas on aiheuttanut turhautumista ja lannistumista ohjelma- ja hanketasolla erityisesti keski- ja itäeurooppalaisten kumppaneiden keskuudessa, sillä niiden osallistumista ohjelmaan rajoittavat jo muutenkin erilaiset taloudelliset ja institutionaaliset tekijät.
The first paragraphs will give an overview of general features of transnational cooperation at the level of individual projects, which are the essential tool to implement the objectives and priorities that have been commonly defined at strategic level in the Operational Programmes.
Tämän tekstijakson avauskohdissa luodaan yleiskatsaus transnationaalisen yhteistyön yleisiin piirteisiin yksittäisten hankkeiden tasolla. Hankkeet ovat keskeinen väline toteutettaessa strategisen tason toimenpideohjelmissa määriteltyjä yhteisiä tavoitteita ja prioriteetteja.
182 The evaluation is explicit in this case: "The Commission services (DG IA/PI I ARE.
'°- Väliarviossa todetaan laitaosin suoraan, että komission yksiköt (PO IA/ Phare.
DG ΙΛ/1'ACIS and DG Χ VI ι do niti appear to have shown real commitment to either understand the realities of different rules or to work together to address practical issues that arise in relation to the implementation of INTERREG IIC."
PO IA/ Tacisja PO XVI)eiva( näytä tosissaan pyrkineen ymmärtämään en saantojen todellisia vaikutuksia tai tekemään yhteistyötä puuttuakscen Interreg II C -aloitteen täytäntöönpanon yhteydessä ilmeneviin käytännön ongelmiin.
This overview is followed by two shorter case studies, which illustrate practical aspects of project-based transnational cooperation at programme level.""
Yleiskatsauksen jälkeen tutkitaan lyhyesti kahta esimerkkitapausta, jotka havainnollistavat hankeperusteisen transnationaalisen yhteistyön käytännön näkökohtia ohjelmatasolla.1,5'.
The first case study on the (INTERREG IIC-programme for the North-Western Metropolitan Area) focuses on projectsbased cooperation solely between players coming from EU-Member States, whereas the second case study illuslrales the specific conditions of cooperation in a transnational area that involves a significant number of non EU-States (INTERREG IIC-programme for the Baltic Sea Area).
Ensimmäisessä tapauksessa (Interreg II C -ohjelma "Luoteis-Euroopan suurkaupungit") keskitytään EU:n jäsenvaltioista peräisin olevien toimijoiden väliseen yhteistyöhön, kun taas toisessa tapauksessa (Interreg II C -ohjelma "Itämeren alue") tarkastellaan erityshaasteita. joita useiden EU:n ulkopuolisten maiden osallistuminen aiheuttaa valtiolliset rajat ylittävällä alueella tehtävälle yhteistyölle.
General features of transnational cooperation at project level'"
Transnationaalisen yhteistyön yleispiirteet hanketasolla'"
A project is normally considered "transnational" if several partners from different states participating in the same programme jointly implement and finance an action, which is not carried out in areas immediately adjacent to a common border such as under INTERREG IIA.
Hanketta pidetään "transnationaalisella" yleensä silloin, kun joukko samaan ohjelmaan osallistuvista valtioista peräisin olevia kumppaneita panee täytäntöön ja rahoittaa yhdessä toimia, joita ei toteuteta välittömästi yhteisen rajan tuntumassa sijaitsevilla alueilla kuten Interreg II A -aloitteen yhteydessä.
In addition, transnationality normally requires that projects should clearly demonstrate an added value lor the spatial development of all partners involved.
Lisäksi transnationaalisen hankkeen on yleensä tuotava selkeää lisäarvoa kaikkien siihen osallistuvien kumppaneiden aluekehitykselle.
An exception to this general rule were projects implemented under INTERREG IIC-flood prevention (e.g. IRMA-programme; flooding France-Italy) that had been mainly "national actions" or bilateral activities; transnationality was viewed as a "spin off" from their impact rather than from their joint implementation.
Poikkeuksen tästä yleissäännöstä muodostavat Interreg II C -tulvantorjuntaohjelmien (Irma-ohjelma sekä Ranskan ja Italian välinen ohjelma) yhteydessä toteutetut hankkeet, jotka ovat olleet pitkälti maakohtaisia tai kahdenvälisiä. Tässä yhteydessä transnationaalisuudella onkin viitattu pikemminkin hankkeiden sivutuotteena syntyneisiin vaikutuksiin kuin yhteiseen toteutukseen.
The number of formal partners in transnational cooperation projects varies significantly within each programme and between them.
Transnationaalisiin yhteistyöhankkeisiin osallistuvien virallisten kumppaneiden määrä vaihtelee huomattavasti kunkin ohjelman sisällä ja ohjelmien välillä.
In the case of the INTERREG IIC NWMA-programme for example, one can find projects with 20 or more participants and projects with only four partners.
Esimerkiksi Interreg II C NWMA-ohjelmaan kuuluu hankkeita, joissa on vähintään 20 osallistujaa, mutta myös hankkeita, joihin osallistuu vain neljä kumppania.
The average number of partners involved in projects is six for the entire INTERREG IIC NSA-programme. whereas in the case of the INTERREG IIC CADSES programme it is seven.
Interreg II C NSA-ohjelman hankkeissa on keskimäärin kuusi osallistujaa, kun vastaava luku Interreg II C CADSES-ohjelmassa on seitsemän.
In addition to these formal partners, many transnational projects involve additional sub-partners or local networks.
Virallisten yhteistyökumppaneiden lisäksi monissa transnationaalisissa hankkeissa on mukana muita kumppaneita tai paikallisia verkostoja.
Despite difficult framework conditions, project-based participation of players coming from non-EU-countries can be considered rather positive.
Hankalista olosuhteista huolimatta voidaan EU:n ulkopuolisista maista peräisin olevien toimijoiden osallistumista hankkeisiin pitää melko myönteisenä.
Especially in the programmes covering Central and Eastern European Countries, a rather satisfactory degree of participation could be reached.
Osallistumisaste on ollut kohtalainen erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevissa ohjelmissa.
In the framework of the INTERREG IIC CADSES-programme. there is no project that only has EU-partners.
CADSES-ohjelmaan ei kuulu yhtään hanketta, jossa olisi kumppaneita yksinomaan EU:n jäsenvaltioista.
The case of the INTERREG IIC BSA-programme. two-thirds of the approved projects have partners coming from non-EU-countries.
BSA-ohjelmaan hyväksytyistä hankkeista taas kaksi kolmasosaa on sellaisia, joihin osallistuu kumppaneita myös EU:n ulkopuolelta.
Projects involve a broad range of different players such as state government agencies, territorial authorities and also other public, semipublic or private organisms and frequently one can observe a "mix" of different actor-types.
Hankkeissa on mukana monenlaisia toimijoita, esimerkiksi valtion viranomaisia, alue- ja paikallisviranomaisia sekä muita julkisia, julkista tehtävää hoitavia tai yksityisiä elimiä.
Regional and local authorities are the dominant group of participants and have in practice substantially cofinanced projects, which underlines their strong interest in transnational cooperation.
Yksittäiset hankkeet toteutetaan usein erilaisten toimijoiden yhteistyönä. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat yleisin osallistujaryhmä.