natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Small enterprises (from 1 to 9 employees) make greater use of precarious employment contracts than larger enterprises (21% of non-permanent contracts in comparison with 11% in enterprises with 500 or more employees).
Epävakaita työsuhteita on eniten pienissä yrityksissä. Mikroyrityksissä (1-9 työntekijää) epävakaiden työsuhteiden osuus on 21 % ja suurissa yrityksissä (yli 500 työntekijää) 11 %.
■ Exposure to physical risks
■ Fyysiset vaarat
Employees under precarious contracts - and in particular temporary workers - are much more exposed than other workers to these factors of physical discomfort, whether in the performance of their work (awkward postures, handling heavy loads, etc.) or in their working environment (noise, toxic environment, etc.).
Epävakaissa ja etenkin vuokratyösuhteissa olevat työntekijät altistuvat fyysisille ja kemiallisille kuormitustekijöille paljon useammin kuin vakinaiset työntekijät. Haitat liittyvät sekä itse työhön (esim. hankalat työasennot, raskaat nosto- ja siirtotehtävät) että työympäristöön (esim. melu, vaaralliset aineet).
25.5% of EU employees were absent at least once from their workplace for health reasons during the preceding year.
Tutkimusta edeltävänä vuonna 25,5 % EU:n palkansaajaväestöstä oli ollut vähintään kerran poissa töistä sairauden takia.
Overall, there is a link between absenteeism and work entailing discomfort, absenteeism being more widespread among people whose working conditions are poor than among other workers.
Poissaolot ovat kaikenlaisissa työsuhteissa yhteydessä työn fyysisiin kuormitustekijöihin: työntekijät, joiden työolot ovat huonot, ovat enemmän poissa töistä kuin muut.
This link can be found whatever the type of employment contract.
Työsuhteen määräaikaisuus ja poissaolot ovat siis käänteisesti verrannollisia.
A comparison of the three groups of employees shows, however, that those workers who are absent most often and for the longest periods are the least exposed to physical risks: employees on permanent contracts.
Yhteys pysyvän työsuhteen ja poissaolojen välillä on vahvempi kuin yhteys fyysisten kuormitustekijöiden ja poissaolojen välillä.
There is therefore an inverse correlation between precarious status and absenteeism, which would tend to show that the link between stable status and absenteeism is stronger than the link between work entailing discomfort and absenteeism: a temporary worker who always has to work in an awkward position is on average less often absent than a worker on a permanent contract who hardly ever has to work in such a position.
Tilapäisessä vuokratyösuhteessa työntekijä, joka joutuu jatkuvasti työskentelemään hankalissa asennoissa, on keskimäärin harvemmin pois töistä kuin vakinainen työntekijä, joka hyvin harvoin on vastaavassa tilanteessa. (Ks. taulukko 1)
Fixedterm contracts Temporary workers
Poissaoloja keskimäärin (päivien lukumäärä) hankalia työasentoja: vakinaiset työsuhteet määräaikaiset työsuhteet vuokratyösuhteet
■ Repetitive work learning new things
Uusien ■asioiden oppiminen
Over 56% of EU employees therefore have to perform repetitive hand or arm movements for at least onequarter of their time.
Työ, joka on fyysisesti kuormittavaa ja yksitoikkoista, ei ole harvinaisuus Euroopassa.
Repetitive work is most widespread among employees on precarious contracts.
Toistotyö on yleisintä epävakaissa työsuhteissa.
Over 65% of temporary workers and 64% of fixedterm contract workers have to perform "repetitive hand or arm movements" for at least onequarter of their time in comparison with "only" 55% of permanent employees. (Figure 7)
Yli 56 % EU:n palkansaajaväestöstä suorittaa usein toistuvia yläraajan työliikkeitä (vuokratyösuhteissa olevista työntekijöistä 65 %, määräaikaisista 64 % ja vakinaisista 55 %.)
Interest in the work performed goes together with the level of physical discomfort experienced.
Se, kuinka fyysisesti kuormittavaksi työ koetaan, korreloi työtyytyväisyyden kanssa.
The largest numbers of employees who find their work monotonous and not very enriching are temporary workers and, to a smaller extent, fixedterm contract workers.
Työntekijät, jotka pitävät työtään yksitoikkoisena eivätkä kovin antoisana, ovat useimmiten vuokratyösuhtecssa tai - tosin harvemmin -määräaikaisia.
■ Over-qualification / under-qualification
■ Koulutustaso työtehtäviin nähden
D too demanding eon in keeping with my abilities
□ Ei riittävän vaativia työtehtäviä
not demanding enough ψ
Vakinaiset työsuhteet
0', permanent conlracls fixedterm contracts temporary workers
Määräaikaiset työsuhteet
Feeling over-qualified or under-qualified for the content of your job means that you are not satisfied with your job.
Henkilö, joka tuntee itsensä yli- tai alikoulutetuksi työtehtäviinsä nähden, ei ole tyytyväinen työssään.
Almost one out of three temporary workers feel that their work is not in keeping with their abilities. (Figure 8)
Ylivoimaisesti suurin ristiriita työtehtävien ja koulutustason välillä on tilapäisillä työntekijöillä: lähes joka kolmas on sitä mieltä, ettei hän ole kykyjään vastaavassa työssä (ks. kuvio 8).
■ Pace and speed of work
■ Aikapaineet
D tight and short deadlines
D Tiukat aikataulut
Overall, all employees, whatever the type of employment contract, are exposed to substantial pressures arising from the pace of work.
Kaikki työntekijät kokevat huomattavia aikapaineita työsuhteen tyypistä riippumatta.
Very tight and short deadlines are, however, more the lot of employees on permanent contracts, while working at a fast pace is more the lot of employees on fixedterm contracts. (Figure 9)
Vakinaisissa työsuhteissa on kuitenkin enemmän aikatauluihin liittyviä aikapaineita, kun taas määräaikaisissa
Factors determining the pace at which employees work (%)
Palkansaajien työtahtiin vaikuttavat tekijät, % vakinaiset työsuhteet määräaikaiset työsuhteet vuokra­työsuhteet palkansaajat yhteensä
Customers, passengers, etc. (for at least 1/4 of time)
66 asiakkaat, matkustajat jne. (vähintään 1/4 työajasta) työtoverit
Tight deadlines and commercial demand are therefore correlated.
työsuhteissa ne johtuvat useimmiten kiivaasta työtahdista (ks. kuvio 9).
Employees on precarious contracts are more exposed, however, to pressures on the pace of work arising directly from the organisation of the production process.
Epävakaissa työsuhteissa olevat työntekijät kokevat taas enemmän aikapaineita, jotka liittyvät suoranaisesti tuotantoprosessiin.
Temporary workers suffer most from these industrial constraints.
Eniten tällaisia paineita on vuokratyösuhteessa olevilla työntekijöillä. (Ks. taulukko 2).
The level of autonomy of European workers is fairly small in overall terms.
■ Työhön vaikuttaminen määrätä itse työmenetelmiään tai työtahtiaan.
Of the population in employment who have been in their jobs for at least one year2, 42% cannot take a break when they want, 39% are not free to change the order in which they perform their tasks and almost one-third cannot adapt their working methods or the speed at which they work.
Epävakaissa työsuhteissa olevat työntekijät eivät voi vaikuttaa työtahtiinsa, työmenetelmiinsä tai tehtävien suoritusjärjestykseen yhtä paljon kuin vakinaiset työntekijät. Työajan kiinteyden suhteen ei sen sijaan ole paljon eroa.
In every case employees on precarious contracts have less personal freedom to change their working speeds, adapt their methods or even change the order in which they perform tasks.
Euroopan palkansaajaväestöllä on kaiken kaikkiaan melko vähäiset mahdollisuudet vaikuttaa työhönsä. Analyysissä olivat mukana vähintään vuoden työssään olleet2.
There are, however few differences as regards fixed times for starting and finishing work each day.
Näistä työntekijöistä 42 % ei voi pitää taukoa silloin kun haluaa, ja 39 % ei voi itse valita tai muuttaa tehtävien suoritusjärjestystä.
Not free to choose or adapt the pace or speed at which they work
31,5 ei voi itse valita tai muuttaa työtahtiaan
Not free to choose or modify their working methods
31,5 ei voi ¡tse valita tai muuttaa työmenetelmiään
The average working week for all EU employees is 38 hours.
EU:n palkansaajaväestön viikottainen työaika on keskimäärin 38 tuntia.
Employees under precarious contracts are more exposed to both longer and shorter working hours.
Tästä poikkeavat (hyvin pitkät tai hyvin lyhyet) työajat ovat yleisempiä epävakaissa kuin pysyvissä työsuhteissa.
This tendency towards atypical working hours is particularly clear-cut among temporary workers.
Epätyypillisiä työaikoja on etenkin vuokratyösuhteessa olevilla työntekijöillä.
60 h ond t working week
45-591 yli 591 viikottainen työaika
The proportion of employees whose status is precarious who work part-time is highest in the United Kingdom (57% working less than 36 hours per week, including 23% working between 20 and 30 hours and 20% less than 20 hours per week).
Epävakaissa työsuhteissa olevien osapäiväisten työntekijöiden osuus palkansaajaväestöstä on suurin Yhdistyneessä kuningaskunnassa (alle 36 tuntia viikossa työskenteleviä on 57 %, joista 23 % työskentelee 20-30 tuntia ja 20 % alle 20 tuntia viikossa).
In southern Europe, in contrast, very high percentages of employees on precarious contracts work over 44 hours per week (32% in Italy, 31% in Spain and 27% in Greece and Portugal in comparison with an average of 17%). (Figure 10)
Epävakaissa työsuhteissa olevia työntekijöitä, jotka tekevät yli 44 tunnin työviikkoa, on erityisen paljon Etelä-Euroopassa (Italiassa 32 %, Espanjassa 31 %, Kreikassa ja Portugalissa molemmissa 27 %, kun keskiarvo on 17 %). (Ks. kuvio 10).
* Full-time I part-time
* Kokopäivä- ja osapäivätyö
For the same type of employment contract, part-time employees are proportionally less exposed to (or are less consciously aware of) hard working conditions than those working over 35 hours per week.
Epävakaissa työsuhteissa olevat työntekijät ovat useammin osapäiväisiä kuin vakinaiset työntekijät.
The overall links that have been observed are still to be found, however, as the working conditions of employees combining precarious status with part-time work are always poorer than those of permanent employees (whether they work full-time or part-time).
Alle 36 tuntia viikossa työskentelee 36 % tilapäisistä ja 32 % määräaikaisista työntekijöistä mutta vakinaisista työntekijöistä vain 22 %.
Proportionally larger numbers of employees on precarious contracts work part-time: 36% of temporary workers and 32% of fixedterm contract workers work less than 36 hours per week in comparison with 22% of permanent employees.
Työolot työsuhteessa, joka on sekä määräaikainen että osapäiväinen, ovat kuitenkin aina heikommat kuin vakinaisessa työsuhteessa (oli läinä sitten koko- tai osapäiväinen).
2This filter was chosen to cancel out the bias caused by periods of induction into new jobs during which there tends to be little individual initiative.
' TSmä kriteeri asetettiin koska työntekijän perehdyttimisvaiheessa oma-aloitteisuus on yleensä vihaista.
For this newly arrived population, the difference in the autonomy of employees on permanent contracts and employees on precarious contracts (in particular temporary workers) is very strongly in favour of the former.
Tulokset osoittivat, että vakinaisten lyöntckijSiJcn vaikuttamismahdollisuudet oval huomattavasti suuremmat kuin epävakaissa työsuhteissa (varsinkin vuokratyösuhteissa) olevien työntekijöiden.
* Atypical working hours, shift work, etc.
* Epätyypilliset työajat harvemmin yö-, sunnuntai- ja lauantaitöitä.
Shift work and irregular hours are particularly the case for temporary workers, over 40% of whom work under these conditions (21% and 20% respectively).
Vuokratyösuhteessa olevilla työntekijöillä on enemmän vuorotyötä ja epäsäännöllisiä työaikoja: yli 40 % tekee vähintään kerran kuukaudessa vuorotyötä (21 %) tai epäsäännöllisiä työaikoja (20 %).
Fixedterm contract employees are more likely to work irregular hours than those on permanent contracts, but are not more exposed to shift work than the latter (15%).
Määräaikaisilla työntekijöillä on useammin epäsäännöllisiä työaikoja kuin vakinaisilla. Vuorotyössä tätä eroa ei ole (15 %). (Ks. taulukko 4).
One out of five employees works at least one night per month, one out of four works at least one Sunday per month and close on one out of two works at least one Saturday per month.
loka viides työntekijä tekee ilta- tai yötyötä vähintään kerran kuukaudessa.
Overall, permanent employment status provides no protection against atypical working hours, since the percentage differences are small.
Joka neljäs tekee sunnuntaityötä ja joka toinen lauantaityötä vähintään kerran kuukaudessa.
There is more of a difference as regards the number of nights, Sundays or Saturdays worked, with permanent employees faring better.
Erot vakinaisten ja epävakaissa työsuhteissa olevien työntekijöiden välillä ovat pienet; vakinaisetkin työntekijät joutuvat työskentelemään epätyypillisinä työaikoina.
Fixedterm contracts
% vakinaiset työsuhteet määräaikaiset työsuhteet vuokra­työsuhteet palkansaajat yhteensä
19.5 night work (at least 1 night per month)
19,5 yötyötä (vähintään kerran kuukaudessa)
Sunday work (at least one Sunday per month)
25,5 sunnuntaityötä (vähintään kerran kuukaudessa)
Saturday work (at least one Saturday per month)
48,5 lauantaityötä (vähintään kerran kuukaudessa)
■ Integration within the workplace
■ Integroituminen työyhteisöön
* ln-hoitse training consulled about organisational change
* Henkilöstökoulutus mW f
Over 32% of EU employees had received inhouse training during the year preceding the survey.
Yli 32 % EU:n alueen palkansaajaväestöstä osallistui työnantajan tarjoamaan koulutukseen tutkimusta edeltävänä vuonna.
The inhouse training that enterprises organise is chiefly for permanent employees.
Henkilöstökoulutusta tarjotaan pääasiassa vakinaisille työntekijöille.
(Figure 11) discussions with personnel representatives permanent contracts
Vähiten henkilöstökoulutusta saivat työntekijät, jotka oli palkattu vuokratyövoimaa välittävän yrityksen kautta (ks. kuvio 11).
Percentage of workers receiving inhouse training (at least one day)
Työntekijät, jotka ovat osallistuneet henkilöstökoulutukseen
™ temporary workers over the preceding twelve months
Määräaikaiset vuokratyö työsuhteetsuhtee,
Employees who are not as well integrated into the workplace are most exposed to discrimination of all types.
Eniten työpaikkakonflikteista kärsivät ne työntekijät, jotka eivät ole kovin kiinteästi integroituneet työyhteisöön (ks. kuvio 13).
temporary workers
1 yõsuhtee ι
Employees are most likely to discuss problems relating to their work with colleagues (75%).
Työntekijät keskustelevat työhön liittyvistä ongelmista useimmiten työtovereiden kanssa (75 %).
Two-thirds discuss such problems with their boss and only onequarter with personnel representatives (this percentage may well be on the low side because not all enterprises have elected personnel representatives).
Kaksi kolmasosaa puhuu niistä esimiehelleen, mutta vain neljäsosa henkilöstön edustajille. Tämä voi johtua siitä, että kaikissa yrityksissä ei ole henkilöstön joukosta valittuja edustajia.
sexual discrimination
Fyysistä väkivaltaa
permanent contracts temporary imA^™ contracts wortøs
Vakinaiset ,, , työsuhteet Määräaikaiset
■ Health
■ Terveys
Close on 60% of employees in their jobs for at least one year and working full-time3consider that their work "is affecting their health".
Lähes 60 % kokopäiväisistä työntekijöistä, joiden työsuhde on kestänyt vähintään vuoden3, uskoo, että työ vaikuttaa heidän terveyteensä.
The greater exposure of employees whose status is precarious to physically demanding working conditions has repercussions on their health.
Epävakaissa työsuhteissa olevat työntekijät altistuvat fyysisille kuormitustekijöille enemmän kuin vakinaiset työntekijät.
Employees whose status is precarious (especially temporary workers) therefore suffer more physical health problems (musculo-skeletal disorders, back pain, etc.) but are less exposed to stress and mental health problems. (Figure 14)
Tämä heijastuu työntekijöiden terveydentilaan: määräaikaisilla työntekijöillä (etenkin vuokratyösuhteessa olevilla) on enemmän fyysisisiä terveysongelmia kuin vakinaisilla työntekijöillä (esimerkiksi tuki- ja liikuntaelinten sairauksia ja selkäkipuja) mutta vähemmän stressiä ja mielenterveysongelmia. (Ks. kuvio 14).
■ A qualitative difference that goes beyond specific structural features
■ Yleinen laatuero työsuhteissa terveyteen ja työtyytyväisyyteen liittyvät ominaisuudet ennen muuttujia kuten ammattiala, valtio, toimiala tai sukupuoli.
Characteristics connected with people's health and job enrichment played the most crucial part in the model, coming before occupational group, country, sector, sex, etc.
Yleinen laatuero, joka havaittiin epävakaissa ja vakinaisissa työsuhteissa olevien työntekijöiden työolojen välillä, näkyy myös ammattiryhmien sisällä.
The overall qualitative difference observed between employees whose status is precarious and permanent employees is to be found within each individual occupational group.
Tutkimus osoitti, että työolojen ja työsuhteen epävakauden välillä on selvä yhteys. Menetelmänä käytettiin regressioanalyysia, jossa muuttujina olivat työoloihin liittyvät ominaisuudet.
By carrying out a regression (making it possible to monitor all the structural characteristics of jobs) we also showed that there is a clear-cut link between characteristics connected with working conditions and employment in a permanent or non-permanent paid job.
Epävakaissa työsuhteissa olevien työntekijöiden huonot - jopa vaaraa aiheuttavat - työolot johtuvat ensisijaisesti siitä, että epävakaat työsuhteet keskittyvät tiettyihin työmarkkinoiden osiin. Mutta vaikka tilanne olisi muuten täysin samankaltainen, epävakaassa työsuhteessa olevan työntekijän asema on huonompi kuin vakinaisen työntekijän.
2) an employee with a permanent contract 3) an employee with a fixedterm contract 4) an employee with a temporary work contract 5) in apprenticeship or training or work experience 6) other 7) don't know"
5) oppisopimus- tai muussa koulutuksessa 6) muuta 7) EOS"
A threshold of 35 working hours per week was used to differentiate between full-time and part-time.
Kokopäivä- ja osapäivätyön välinen raja oli 35 tuntia viikossa.
This threshold was decided arbitrarily, as part-time work in the EU is defined in different ways.
Raja asetettiin satunnaisesti, koska osapäivätyön määritelmät poikkeavat toisistaan eri jäsenvaltioissa.
This approach overevaluates part-time work.
Osapäivätyö saa tämän vuoksi ylikorostuneen aseman tutkimuksessa.
It does make it possible, however, to pinpoint that group of people working less than "normal" (average weekly hours for employees in the EU: 38 hours).
Vetämällä raja 35 tuntiin pystyttiin kuitenkin tunnistamaan työntekijät, joiden työaika oli alle normaalityöajan (palkansaajien keskimääräinen työaika EU:ssa on 38 tuntia viikossa).
THE SECOND EUROPEAN SURVEY ON WORKING CONDITIONS
TOINEN EUROOPAN TYÖOLOJA KOSKEVA TUTKIMUS
The Foundation has carried out two surveys on working conditions in Europe (1991, 1996).
Säätiö on toteuttanut kaksi Euroopan työoloja koskevaa tutkimusta (1991 ja 1996).
The second European Survey on Working Conditions was conducted in January 1996 among 15 800 workers throughout the EU.
Toinen Euroopan työoloja koskeva tutkimus toteutettiin vuoden 1996 tammikuussa.
1000 workers in each Member State (15 in 1996) were questioned simultaneously about their working conditions.
Tutkimusta varten muodostettiin 15 800 henkilön satunnaisotos, joka edusti EU:n koko työssäkäyvää väestöä (mukana olivat sekä palkansaajat että yrittäjät).
The sample was representative of the working population (employees and self-employed).
Tiedustelussa haastateltiin samanaikaisesti tuhatta henkilöä kustakin 15 jäsenvaltiosta.
This was a questionnaire survey conducted by face-to-face interviews outside the workplace.
Haastattelut olivat henkilökohtaisia ja tapahtuivat työpaikan ulkopuolella.
The questionnaire covered all aspects of working conditions: physical environment and design of work stations, working hours, work organisation and social relationships in the workplace.
Kysymykset kattoivat kaikki työolojen osa-alueet: fyysinen työympäristö, työpisteiden suunnittelu, työajat, työn järjestelykysymykset ja työpaikan ihmissuhteet.
Filter chosen because of the close link between health and working hours (working week and length of service).
Tama kriteeri valittiin, koska terveyden ja työajan (viikkotunnit ja palvelusaika) välillä on selvä yhteys.
NEW PUBLICATIONS
UUSIA JULKAISUJA
Foundation publications are on sale from the official sales agents of the EU or the Officefor Official Publications of the European Communities, L-2985 Luxembourg.
Säätiön julkaisuja voi ostaa EU:n virallisista myyntipisteistä tai Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimistolta, L-2985, Luxemburg.
Where prices are not quoted, the document is free of charge and is available from the Foundation.
Jos hintaa ei ole mainittu, julkaisu on maksuton ja sitä saa säätiöltä pyydettäessä.
■ A disk with the SPSS data in raw format is available from the Foundation, subject to certain conditions, by special request
■ Levyke, joka sisältää muokkaamattoman SPSS-datan, on pyydettäessä ja tietyillä edellytyksillä saatavana säätiöltä.
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland. Tel: +353 1 2043 100 Fax: +353 1 2826 456/2824 209 E-mail: postmaster@eurofound.ie EF/97/42/EN
Euroopan elin­ja työolojen kehittämissäätiö Wyattville Road, Loughlinstown, Co.
**■=!*** ÇË > * 0FFICE F0R 0FFICIALPUBLICATIONS 0F THE EUROPEAN COMMUNITIES
**el**EUR00PANYHTEISÖJEN * < S > * VIRALLISTEN JULKAISUJEN TOIMISTO 9 789282N818688
TIME CONSTRAINTS AND AUTONOMY AT WORK IN THE EUROPEAN UNION
AIKAPAINEET JA TYÖN ITSENÄISYYS
This leaflet summarizes the main findings of a number of statistical surveys on working conditions carried out at European level by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions and at national level by several Member States (see table 1).
Tässä esitteessä kerrotaan lyhyesti tärkeimmät tulokset useammasta työoloja koskevasta tilastotutkimuksesta. Euroopan tason tutkimuksista vastaa Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö, ja kansallisen tason tutkimusten suorittajina on ollut useita eri jäsenvaltioita.
Results indicate that:
Tulokset osoittavat seuraavaa:
■ Work intensity is increasing in all Member States: overall, workers work faster and to tighter deadlines.
■ Työn intensiivisyys lisääntyy kaikissa jäsenvaltioissa: työtahti kiihtyy ja aikataulut kiristyvät.
■ Autonomy at work is also on the increase, but this increase is not sufficient to compensate for the increased intensity of work.
■ Työn itsenäisyys kasvaa myös mutta ei riittävästi korvatakseen työn intensiivisyyden lisääntymisen.
This means that more workers are confronted with work situations under great strain.
Työntekijät joutuvat tämän vuoksi yhä useammin työskentelemään kovan paineen alaisena.
■ Jobs can be divided into 4 categories:
■ Työt voidaan jakaa seuraavaan neljään luokkaan:
• passive jobs, which are characterized by low demands (low work intensity) and little control over the work environment (little influence on the pace of work and work organization).
• passiiviset työt: vaatimukset ovat yleensä vähäiset (alhainen intensiivisyys), ja vaikutusmahdollisuudet työympäristöön ovat niinikään vähäiset (mahdollisuus vaikuttaa työtahtiin ja työn organisointiin).
Those jobs are mainly held by unskilled blue collar workers;
Näissä tehtävissä työskentelee useimmiten ammattikoulutusta vailla olevia ruumiillisen työn tekijöitä.
• low strain jobs, which are characterized by low demands and high control over the work environment (influence on the pace of work and work organization).
• vähän kuormittavat työt: vaatimukset ovat yleensä vähäiset, mutta vaikutusmahdollisuudet työympäristöön ovat suuret (mahdollisuus vaikuttaa työtahtiin ja työn organisointiin).
Administrative and service workers are most prominent in this category;
Hallinto- ja palvelutyön tekijät ovat tämän kategorian selvimmin erottuva työntekijäryhmä.