natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Giventhatgrowthincompensationperemployee was roughly unchanged in the firstthreequartersoftheyear,thelowerproductivity growthinthesecond andthirdquartersof2003ledtoanincreaseinunitlabour costs from 2.0% year on year in the firstquarter to 2.7% in the second and 2.4% in thethird.
alun nousua tuotantoketjun loppuvaiheisiin. Kulutustavaroiden hintojen keskimääräinen vuotuinen nousuvauhti oli 1,1 % ja pääomahyödykkeiden hintojen 0,4 %.
Profit markup developments, as proxiedby the gap between the annual rates of growth in the GDP deflator and unit labour costs, indicated that the delayed recovery in economicactivityintheeuroareacontinuedtoexertpressure on profits.
Tämä kehitys viittaa siihen, että teollisuuden työvoimakustannusten kasvuvauhdin hidastuminen vuoden 2003 kolmena ensimmäisenä neljänneksenä saattaa johtua teollisuustuotannon kasvuvauhdin hidastumisesta.
However,inthesecondhalf of 2003 some improvement in productivitygrowthhelpedto moderateunitlabourcostgrowth.
Työntekijää kohden laskettujen työvoimakustannusten kasvuvauhti hidastui vuoden 2002jälkipuoliskolla ja pysyi lähes muuttumattomana vuoden 2003 kolmena ensimmäisenä neljänneksenä.
Chart 18 Sectoral compensation peremployee
Kuvio 18. Työntekijää kohden lasketuttyövoimakustannukset sektoreittain
(annual percentage changes; quarterly data) industry excl. constructionconstructionservices
(vuotuinen prosenttimuutos, neljännesvuosihavaintoja)
Sources: Eurostat and ECB calculations.
Lähteet: Eurostat ja EKP:n laskelmat.
The rate of growth of negotiated wages fell in2003 compared with 2002, and gross monthlyearnings appeared to follow a similar trend.
Palvelusektorilla työntekijää kohden laskettujen työvoimakustannusten kasvu näytti kaiken kaikkiaan vakaantuneenvuonna 2003.
Anoticeable moderation in labour cost growthwas also observed when measured on the basisof hours worked, as the growth rate of hourlylabour costs in the first three quarters of 2003were lower than the average growth in 2001 and2002.
Markkinaehtoisissa palveluissa (kauppa, majoitus- ja ravitsemistoimintasekä rahoitustoiminta ja liike-elämän palvelut)työntekijää kohden laskettujen työvoimakustannusten kasvuvauhti kiihtyi vuoden 2003 kahte-
2.3OUTPUT, DEMAND AND LABOUR MARKETDEVELOPMENTS economic conditions. Moreover, the decline inbusinessandconsumerconfidencewasreinforced by the high degree of uncertainty inthe run-up to the Iraq war.
ten kasvuvauhtien eron perusteella) viittasi siihen, että euroalueen taloudellisen toimeliaisuuden elpymisen viivästyminen aiheutti edelleenlaskupaineita voittoihin.
Towards the middleoftheyearthegeopoliticaluncertaintygradually dissipated, givingriseto growingconfidence and a pick-up in activity driven byforeign demand.
Tuottavuuden kasvunhienoinen voimistuminen vuoden 2003 jälkipuoliskolla vaimensi kuitenkin osaltaan yksikkötyökustannusten kasvua.
However,earlierexpectationsforgrowthin 2003 as a whole hadto bescaledback.
kohden laskettujen bruttoansioiden kasvuvauhtinäytti kehittyneen samansuuntaisesti.
At the start of 2003 a number of factors, suchasthecontinuedsubduedactivityintheworldeconomy, werecontributingto weak
2.3TUOTANTO, KYSYNTÄ JA TYÖMARKKINAT
EXPORTS TRIGGERING RECOVERY ON THEEXPENDITURE SIDE The pick-up in activity in the second half of 2003 reflected the positive effects of improving foreign demand on euro area exports.However,thisimpact was dampened bytheappreciation of the euro.
TUOTANNON KASVU ELPYI VUONNA 2003Tuotannon kasvu nopeutui euroalueella vuoden2003 jälkipuoliskolla, sen jälkeen kun se oliollutyleisestiottaenpysähdyksissävuoden2002 viimeisestä neljänneksestä lähtien (ks.taulukko 6).
The contribution toquarter-on-quarter growthfrom net exports,which had turned positive in the third quarter, turned negative again in the fourth quarter in the face of strong import growth (see Chart 19).
Koko vuotta 2003 koskevia aiempia kasvuennusteita oli kuitenkin alennettava.BKT:n määrä kasvoi 0,4 %.
In 2003 as a whole net exports made a negative contribution to growth of 0.6 percentage point.
Kasvuvauhti hidastui edelleen oltuaan 0,9 % vuonna 2002, ja sepysyi kolmatta vuotta potentiaalisen tuotannon
Table 6 Composition of real GDP growth
Taulukko 6. BKT:n määrän kasvu
(percentage changes, unless otherwise indicated; seasonally adjusted)
(prosenttimuutos, ellei toisin mainita; kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja)
Quarterly rates 2)
Neljännesvuosimuutos 2)
Real gross domestic productof which:
Bruttokansantuotteen määräjosta:
Domestic demand Private consumption Government consumption Gross fixed capital formation Changes in inventories3), 4)
Kotimainen kysyntä Yksityinen kulutus Julkinen kulutus Kiinteän pääoman bruttomuodostus Varastojen muutos 3), 4)Nettovienti 3)
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Annual rates: percentage change compared with the same period a year earlier.2) Quarterly rates: percentage change compared with the previous quarter.3) As a contribution to real GDP growth; in percentage points.4) Including acquisitions less disposals of valuables.5) Exports and imports cover goods and services and include internal crossborder trade in the euro area.
Lähteet: Eurostat ja EKP:n laskelmat.1)Vuosimuutos: prosenttimuutos edellisen vuoden vastaavasta ajankohdasta.2)Neljännesvuosimuutos: prosenttimuutos edellisestä neljänneksestä.3)Vaikutus BKT:n määrän kasvuun, prosenttiyksikköä.4)Sisältää arvoesineiden hankinnat miinus vähennykset.5)Vienti ja tuonti käsittävät tavarat ja palvelut ja sisältävät euroalueen sisäisen kaupan.
Intra-euro area trade is notcancelled out in import and export figures used in national accounts.
Euroalueen sisäisen kaupan tietoja ei olepoistettu kansantalouden tilinpidon tuonti- ja vientiluvuista.
Consequently, these data are not fully comparable with balance ofpayments data.6) Includes trade, transport, repairs, hotels and restaurants, communication, finance, business services, real estate and renting services.
Tästä syystä nämä tiedot ja maksutasetiedot eivät ole täysin verrannollisia.6)Sisältää kaupan, kuljetuksen, korjauksen, majoitus- ja ravitsemistoiminnan, tietoliikenteen, rahoituksen, liike-elämän palvelut, kiin-teistö- ja vuokrauspalvelut.
Box 5
Kehikko 5.
PROGRESS WITH STRUCTURAL REFORMS IN EURO AREA PRODUCT AND LABOUR MARKETS
EUROALUEEN TYÖ- JA HYÖDYKEMARKKINOIDEN RAKENNEUUDISTUSTEN KEHITYS
Structural reforms in product and labour markets are essential to enhance the euro area’seconomic growth potential and facilitate adjustment to economic change.
Hyödyke- ja työmarkkinoiden rakenneuudistukset ovat välttämättömiä, jotta euroalueen taloudellinen kasvupotentiaali paranee ja taloudelliseen muutokseen mukautuminen helpottuu.
Measures to raise thepotential rate of economic growth are all the more important in view of the downward impactthat population ageing is likely to have on labour supply.
Toimet talouden potentiaalisen kasvuvauhdin kiihdyttämiseksi ovat erityisen tärkeitä, sillä väestönikääntyminen vähentää todennäköisesti työvoiman tarjontaa.
In March 2000 the Lisbon European Council focused on the importance of modernising the regulatory framework and introduced anambitious reform agenda aimed at making the EU the most competitive and dynamic knowledgebased economy in the world by 2010.
Maaliskuussa 2000 Lissabonissapidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa tähdennettiin tarvetta uudistaa sääntelyn puitteita.Lisäksi tuolloin esiteltiin kunnianhimoinen uudistusohjelma, jonka tavoitteena on tehdä EU:stamaailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietopohjainen talous vuoteen 2010 mennessä.
This box briefly reviews the progress madeinimplementing the EU’s reform agenda over recent years and particularly in 2003.
Tässäkehikossa tarkastellaan lyhyesti, miten EU:n uudistusohjelman suhteen on edistytty viime vuosina ja erityisesti vuonna 2003.
The EU monitors and evaluates the functioning of product markets as part of the “Cardiffprocess”, whereas labour market reform is assessed within the “Luxembourg process”.
EU valvoo ja arvioi hyödykemarkkinoiden toimintaa osana Cardiffin prosessia, kun taastyömarkkinauudistusta se arvioi Luxemburgin prosessin puitteissa.
Bothprocesses examine reforms in each of the different countries and provide input into the Broad Economic Policy Guidelines (BEPGs), which define overarching priorities for various fields ofeconomic policy.
Molemmissa prosesseissaarvioidaan uudistuksia maakohtaisesti.
These priorities then form the basis of policy recommendations which aremade for each EU Member State.1
Arvioinneista saadaan tietoa talouspolitiikan laajoihinsuuntaviivoihin, joissa määritellään useiden talouspolitiikan osa-alueiden keskeiset tavoitteet.Näiden tavoitteiden perusteella annetaan talouspolitiikkaa koskevat suositukset kullekin EU:njäsenvaltiolle1.
In the field of labour markets, the BEPGs for the period 2003-05 stress the need to: (i) improvethe combined incentive effects of taxes and benefits in order to make work pay, (ii) ensureefficient, active labour market policies targeted towards the most disadvantaged groups,(iii) promote a more flexible organisation of work and review employment contract regulations,(iv) facilitate geographical and occupational mobility and (v) ensure that wage bargainingsystems allow wages to reflect productivity.
Työmarkkinoiden kehittämiseksi talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa vuosille 2003–2005 painotetaan tarvetta 1) parantaa verotuksen ja tukijärjestelmien kannustavuutta työnteon kannattavuuden parantamiseksi, 2) taata tehokas aktiivinen työmarkkinapolitiikka, joka keskittyy heikoimmassaasemassa oleviin väestöryhmiin, 3) edistää entistä joustavampaa työnteon organisointia ja arvioidatyösopimuslainsäädäntöä, 4) helpottaa alueellista ja ammatillista liikkuvuutta ja 5) varmistaa, ettäpalkkaneuvotteluissa sovitussa palkkatasossa näkyvät työn tuottavuuden erot.
A number of countries have implemented reforms in their tax/benefits system in order to reducenon-wage labour costs and encourage labour supply.
Useat maat ovat uudistaneet verotustaan ja tukijärjestelmiään vähentääkseen palkkojen sivukuluja ja kannustaakseen työvoiman tarjontaa.
Tax rates have decreased for incomes atthe bottom and the middle of the distribution; employees’ and employers’ social securitycontributions have been reduced, particularly for the low-paid.
Veroasteet ovat laskeneet matala- ja keskituloisten tuloluokassa ja työnantajien ja erityisesti matalapalkkaisten työntekijöiden sosiaaliturvamaksuja on alennettu.
Moreover, progress has beenmade in increasing the participation rate among people at the margin of the labour market.
Passiivisen työvoiman osallistumista työmarkkinoille on myös lisätty, jajotkut jäsenmaat ovat vahvistaneet määräaikaista työtä välittävien toimistojen roolia.
Some Member States have strengthened the role of temporary work agencies, and some obstacles topart-time work have been removed.
Osa-aika-työn esteitä on myös poistettu.
Allin all, most EU countriesintroducedlabour marketreformsin 2003.
Kaiken kaikkiaan useimmat EU-maat ottivat käyttöön työmarkkinauudistuksia vuonna 2003.
However, alsoconsidering the still high level of structural unemployment, reforms seem to lag behind what isimplied in government announcements.
Näyttää kuitenkin siltä, ettei läheskään kaikkia hallitusten ilmoittamia uudistuksia ole toteutettu, sillärakenteellinen työttömyys on edelleen suurta.
Limited progress has been made in attracting morepeople into the labour market, investing in human capital accumulation, and increasing theadaptability of both workers and enterprises to changing macroeconomic conditions.
Työmarkkinoille on saatu houkuteltua vain vähänuutta työvoimaa, ja investoinnit henkisen pääoman lisäämiseen sekä työntekijöiden ja yritystenkyky sopeutua makrotalouden muutoksiin ovat parantuneet vain jonkin verran.
Measuresaimed at reducing longterm unemployment through retraining, as well as improving theemployability of low-skilled and older workers, can be seen as priority areas for reforms.
Erityisesti on uudistettava toimia, joiden tarkoituksena on vähentää pitkäaikaistyöttömyyttä uudelleenkoulutuksenavulla ja parantaa vähän koulutettujen ja iäkkäiden työntekijöiden työllistettävyyttä.
Moreover, further reforms are needed to encourage labour mobilitybyimprovingthe
Lisää uudistuksia on myös tehtävä työvoiman liikkuvuuden lisäämiseksi niin, että parannetaan eläke- ja terveyden-hoito-oikeuksien siirrettävyyttä ja että sallitaan sellaiset palkkaerot, jotka perustuvat työn tuottavuuden paikallisiin, alueellisiin ja toimialakohtaisiin eroihin.
1Council Recommendation of 26 June 2003 on the broad guidelines of the economic policies of the Member States and the Community.The 2003 BEPGs were adopted for the period 2003-05.
1Neuvoston suositus, annettu 26. päivänä kesäkuuta 2003, jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi. Vuoden2003 talouspolitiikan laajat suuntaviivat kattavat vuodet 2003–2005.
The structural reform agenda for product markets covers a wide range of areas.
Hyödykemarkkinoiden rakenneuudistusohjelmaan kuuluu useita alueita.
Among otherthings, the BEPGs urge Member States to foster competition in goods and services markets by(i) transposing Internal Market directives more quickly into national legislation, (ii) furtheropening up public procurement, (iii) giving adequate powers and resources to competition and regulatory authorities and ensuring their independence, (iv) reducing state aid and (v) encouraging market entry and effective competition in network industries.
Talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa mm. kehotetaan jäsenmaita edistämään kilpailua hyödyke- ja palvelumarkkinoilla 1) siirtämällä sisämarkkinadirektiivit nopeammin kansalliseen lainsäädäntöön,2) laajentamalla entisestään yritysten mahdollisuuksia osallistua julkisten hankintojen markkinoille, 3) antamalla kilpailu-ja sääntelyviranomaisilleriittävät valtuudetjaresurssitjatakaamalla niiden riippumattomuus, 4) vähentämällä valtiontukia ja 5) kannustamalla jakeluverkkokeskeisillä toimialoilla toimivien yritysten markkinoille tuloa ja niiden tehokasta kilpailua.
After many years of continuous progress, the percentage of EU Internal Market legislationwhich Member States had not yet transposed into national law (known as the “transpositiondeficit”) started to increase in 2002, and the deterioration continued in 2003.
Vuosia jatkuneen myönteisen kehityksen jälkeen se prosentuaalinen osuus EU:n sisämarkkinalainsäädännöstä, mikä oli vielä siirtämättä jäsenvaltioiden kansalliseen lainsäädäntöön(ns. täytäntöönpanovaje), alkoi kasvaa vuonna 2002 ja jatkoi kasvamistaan vuonna 2003.
The European Commission has taken several initiatives to improve the functioning of the Internal Market.There are, nevertheless, still some significant barriers to this, particularly in the services sector.Many of these barriers appear to be due to national regulations, for example administrativeprocedures for setting up subsidiaries in other euro area countries.
Euroopan komissio on aloittanut useita hankkeita sisämarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi.Sisämarkkinoiden toiminnalle on kuitenkin vielä olemassa merkittäviä esteitä, erityisestipalvelusektorilla. Monet näistä esteistä näyttävät johtuvan kansallisesta sääntelystä, kuten niistähallinnollisista menettelyistä, jotka koskevat toisiin euroalueen maihin perustettavia tytäryrityksiä.
As far as the reinforcementof competition is concerned, there are indications that many euro area countries have taken stepsto improve the efficiency and transparency of public procurement procedures.
On olemassa merkkejä siitä, että useat euroalueen maat ovat tehostaneet kilpailuatoteuttamalla toimia julkisten hankintojen tehokkuuden ja avoimuuden lisäämiseksi.
In addition, somecountries have increased the powers of their competition and regulatory authorities.
Jotkut maatlisäsivät myös kilpailu- ja sääntelyviranomaisten valtuuksia.
Moreover,over recent years the trend towards reducing and redirecting state aid seems to have continued,although it still plays an important role in some sectors, such as transport.
Näyttää myös siltä, että valtiontukea on vähennetty ja sen kohdentumista on tehostettu edelleen viime vuosina, vaikka valtiontuilla on edelleen tärkeä rooli joillain toimialoilla, kuten kuljetusalalla.
Euro area countrieshave continued to implement regulatory reforms in network industries, albeit to varyingdegrees.
Euroalueen maat jatkoivat säädännöllisiä uudistuksia verkkotoimialoilla, joskin ne olivat eriasteisia.
Nevertheless, effective competition in these previously sheltered sectors could beincreased further.
Tehokasta kilpailua tulisi kuitenkin lisätä edelleen näillä aiemmin suojatuilla sektoreilla.
To sum up, the pace of reform continued to be rather slow in 2003.
Kaiken kaikkiaan uudistusten etenemisvauhti vuonna 2003 oli edelleen melko hidas.
This adds to the concernthat the EU may not be able to achieve the Lisbon targets unless Member States vigourously stepup their efforts.
Tämä lisäähuolta siitä, että EU ei ehkä saavuta Lissabonin prosessin tavoitteita, elleivät jäsenvaltiot tehosta toimiaan tarmokkaasti.
Besides offering longterm growth benefits, renewed momentum in the processof structural reform would foster consumer and investor confidence, thus also entailing someshorter-term stimulus to growth.
Rakenteellisten uudistusten vauhdittuminen uudelleen toisi pitkän aikavälin kilpailuhyötyä ja tukisi kuluttajien ja sijoittajien luottamusta, ja elvyttäisi siten kasvuajonkin verran lyhyelläkin aikavälillä.
Final domestic demand (i.e. excluding changesin inventories) remained subdued for most of2003, with only a slight pick-up in the secondhalf of the year.
Työmarkkinoiden kehitys oli myös vaimeaa koko vuonna. Tämä vaisu kehitys toi korostetusti esille tarpeen parantaa euroalueen rakenteellista joustavuutta ja kykyä selviytyä häiriöistä.
Its overall contribution to real GDP growth in 2003 was 0.7 percentage point.Developments in fixed capital formation andprivate consumption diverged over the courseof the year.
Nettovienninvaikutus neljännesvuosikasvuun, joka oli ollutpositiivista kolmannella neljänneksellä, kääntyijälleen negatiiviseksi viimeisellä neljänneksellätuonnin voimakkaan kasvun seurauksena (ks.kuvio 19).
Fixed capital formation declined inthe first three quarters, but the pace of declinegraduallybecameslowerandinthefourthquarter fixed capital formation recoveredtopositive rates of growth.
Koko vuonna 2003 nettoviennin negatiivinen kasvuvaikutus oli 0,6 prosenttiyksikköä.
By contrast, privateconsumption grew at a rate of 0.4% quarter onquarter in early 2003 but almost stagnated forthe remainder of the year.
Vuoden 2003 alussa useat tekijät, kuten se, ettämaailmantalouden kasvu jatkui vaimeana, heikensivät talouskehitystä.
Changesinthe contributionto growthfromdomestic demand over the course of 2003 werelargely explained by developments in inventorychanges.
Irakin sotaa edeltänytsuuri epävarmuus heikensi kuluttajien ja yritysten luottamusta edelleen.
The restocking in the first half of theyear,whichfollowedatwo-yearperiodofdepleting inventories, was possibly induced byuncertainty regarding the supply of importedintermediate goods and unexpected declines indemand associated with the war in Iraq.
Geopoliittinen epävarmuus hävisi vähitellen vuoden puoliväliin tultaessa, mikä johti luottamuksen lisääntymiseen jataloudellisen toimeliaisuuden piristymiseen,jota puolestaan vauhditti ulkomainen kysyntä.
Thisinventorybuild-upwaspartlyunwoundinthe third quarter but resumed in the final quarter of the year.
Kotimaisen kysynnän kasvuvaikutuksen muutokset vuonna 2003 johtuivat suurelta osinvarastomuutosten kehityksestä.
Chart 19 Contributions to quarterly real GDP growth
Kuvio 19. BKT:n erien kasvuvaikutusneljännesvuositasolla sen kasvuvauhti oli 0,4 % neljännesvuositasollavuoden 2003 alussa, mutta loppuvuoden aikanase pysyi lähes muuttumattomana.
(quarterly percentage point contributions; seasonally adjusted) real GDP 1)domestic demandnet exports
(neljännesvuosittaiset kasvuvaikutukset prosenttiyksikköinä,kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja)
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Percentage change compared with the previous quarter.
Lähteet: Eurostat ja EKP:n laskelmat.1) Prosenttimuutos edellisestä neljänneksestä.
INDUSTRY DRIVING RECOVERY ON THE OUTPUTSIDEBoth industry and market services contributedto the recovery in output in the course of 2003, but the contribution from industry was stronger.
edelsi kaksi vuotta kestänyt varastojentyhjentäminen – oli mahdollisesti seurausta siitä,että maahantuotujen välituotteiden saatavuus oliepävarmaa ja Irakin sota heikensi kysyntääodottamattomasti.
Output in purely market-related services, as measuredbyrealvalueadded,picked up somewhat earlierthaninindustry(excluding construction).
Epävarmuus talousnäkymistä lisääntyi aikana,jolloin yritykset ponnistelivat jatkuvasti taseidensa vahvistamiseksi.
This was broadly inlinewiththeobservationthatservicesconfidence had started to improve in the secondquarter of 2003, whereas industrial confidencehad started to improve in the third quarter (see Chart 20).
Useissa maissa käyty keskustelu sosiaaliturva- ja terveydenhoitojärjestelmien uudistusten toteuttamisestaon saattanut lisätä kotitalouksien epävarmuuttaja halua varovaisuussäästämiseen.
However, developments diverged inthefinal quarter ofthe year, with outputinindustryacceleratingfurtherandoutputinmarket services declining somewhat.
Koska taloudellisen toimeliaisuuden vilkastumista osoittavat merkit lisääntyivät vuoden jälkipuoliskolla,yritysten investointihalukkuus lisääntyi, vaikkakotitalouksien kulutuskysyntä pysyi vaimeana.
A common factor having a negative impact onfixed capital formation and private consumptioninthefirst half of 2003 wasthe uncertaintyassociated with the war in Iraq and the outlookfor the economy in its aftermath.
Kotimaisen lopputuotekysynnän (eli kotimainenkysyntä ilman varastojen muutosta) kasvu pysyivaimeana lähes koko vuoden 2003 ja nopeutuivain hieman vuoden jälkipuoliskolla.
This meantthat households were hesitant to make majorpurchases and firms were reluctant to expandtheir production capacities.
Vuonna2003 sen vaikutus BKT:n määrän kasvuun oli0,7 prosenttiyksikköä.
It also concealed the fact that the underlying conditions for consumption and investment were relatively favourable.
Kiinteän pääoman muodostus ja yksityinen kulutus kehittyivät erisuuntaisesti vuoden aikana.
In particular, the low level of interest rates alleviated the debt servicing burden of households and firms.
Kiinteän pääomanmuodostuksen kasvu hidastui kolmena ensimmäisenä neljänneksenä.
Moreover, theterms-of-tradegainsassociatedwiththeappreciation of the euro increased real incomein the domestic economy.
Kasvun hidastuminen hidastui kuitenkin vähitellen.
Growthinrealvalueaddedin marketservices was0.7%,decliningfurthercomparedwiththeprevious two years and reaching a lower level than in the recession of 1993.
Viimeisellä neljänneksellä kiinteän pääoman muodostuksen kasvuvauhtinopeutui jälleen.
The uncertainty aboutthe general economic outlook coincided with ongoing efforts by corporations to consolidate their balance sheets.
TEOLLISUUS VAIKUTTI TUOTANNON ELPYMISEENTuotannon elpymiseen vuoden 2003 aikana vaikuttivat sekä teollisuus että markkinaehtoisetpalvelut.
In this context improvements in profitability may have been used for further de-leveraging rather than capital spending.
Teollisuuden vaikutus oli kuitenkinsuurempi.
The pick-up in industrial activity in the secondhalf of 2003 largely reflected the recovery inexportsofgoods,consistentwiththepronounced cyclical sensitivity of production ineuro area countries to external developments.
Tämäkehitys oli jotakuinkin yhdenmukainen niidenhavaintojen kanssa,joiden mukaan palvelualojen luottamus oli alkanut parantua vuoden
Chart 20 Confidence indicators
Kuvio 20. Luottamusindikaattoreita
Chart 21 Exports of goods and industrialproduction
Kuvio 21. Tavaranvienti jateollisuustuotanto
(percentage balances)
(saldoluvut prosenttiyksikköinä)
(volumes; seasonally adjusted) consumer confidenceindustrial confidenceservices confidence extra-euro area exportsintra-euro area exportsindustrial production excluding construction
Vienti euroalueen ulkopuolelle Vienti euroalueen sisällä maasta toiseen Teollisuustuotanto ilman rakentamista