natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Other significant factors are the creation of the open European market, increasing international competition, the growing numbers of unemployed persons and the globalisation of the production process, where (international) companies relocate jobs to (cheaper) developing countries. In this situation
Muita merkittäviä tekijöitä ovat olleet avointen eurooppalaisten markki­noiden perustaminen, kansainvälisen kilpailun lisääntyminen, työttömien määrän kasvaminen ja tuotantoprosessien globalisoitu­minen, jonka myötä (kansainväliset) yritykset siirtävät työpaikko­ja (edullisempiin) kehitysmaihin.
Preventing absenteeism at the workplace efforts are being made to reduce the costs of labour to remain competitive and to keep industrial employment in Europe.
Työpaikkapoissaolojen vähentäminen
Governments are shifting the financial responsibility for absenteeism and disability to employers and employees.
Valtiot siirtävät nykyään poissaoloihin ja sairastumiseen liittyvää taloudellista vastuuta työantajille ja työntekijöille.
This policy has a double-sided effect: it relieves pressure on the public sector budget and it is an incentive to employers and employees to reduce absenteeism.
Niiden politiikalla on kaksitahoinen vaikutus: yhtäältä sillä vähennetään julkiseen alaan kohdistuvia paineita ja toisaalta kannustetaan työnantajia ja työntekijöitä vähentämään työpaikkapoissaoloja.
Regulations on absenteeism and disability vary markedly between European countries
Poissaoloja ja työkyvyttömyyttä koskeva sääntely; Euroopan maiden merkittävät erot
Great differences have been found in the regulations governing absences due to illness and disability in the various Member States.
Eri Euroopan maiden poissaoloja ja työkyvyttömyyttä koskevassa sääntelyssä on merkittäviä eroja.
In one country a person unfit for work will be paid normally for a period, while temporary unfitness for work in another country may mean a halving of the person's income.
Eräissä maissa työkyvyttömälle henkilölle maksetaan jaksolta tavanomaista palkkaa, kun taas toisissa maissa tilapäinen työkyvyttömyys voi merkitä henkilön tulojen puoliintumista.
However countries which have a favourable system of benefits for temporary absences do not necessarily have favourable regulations on extended or permanent disability.
Vaikka yhden maan järjestelmä suosisi tilapäisiä poissaoloja, sen lainsäädäntö ei välttämättä suosi pitkäaikaista tai pysyvää työkyvyttömyyttä.
At the same time there is a big difference between the formal regulations and real experience; practice in most countries is much more favourable than the official regulations.
Samanaikaisesti muodollisten säännösten ja käytännön kokemusten välillä on suuria eroja; käytäntö on monissa maissa suotuisampi kuin viralliset säännökset. set.
Statistical information is lacking
Tilastotietojen puuttuminen
In spite of the financial significance of the issue of absenteeism and ill health there is relatively little national information on levels of absenteeism and the factors which influence this.
Poissaolojen ja sairastumisten taloudellisesta merkityksestä huolimatta poissaoloista ja niihin vaikuttavista tekijöistä on olemassa kansallisella tasolla suhteellisen vähän tietoa.
National data on absenteeism are only available to a limited extent.
Kansallisen tason tietoa poissaoloista on saatavissa vain rajoitetusti.
Furthermore these statistics often only relate to a part of the working population; for example most statistics only include employees working in large companies.
Lisäksi tilastot koskevat usein vain jotain tiettyä osaa työvoimasta; useat tilastot kattavat ainoastaan esimerkiksi suuryrityksissä työskentelevät työntekijät.
It is difficult to obtain absenteeism data on employees working in SMEs and such data are often not complete; this is critically important when most European employees are working in companies with less than 10 employees.
Poissaoloihin liittyvien tietojen saaminen pk-yrityk-sissä työskentelevistä työntekijöistä on vaikeaa, ja tiedoissa on usein puutteita; asialla on suuri merkitys, sillä suurin osa Euroopan työvoimasta työskentelee alle 10 työntekijän yrityksissä. sä.
Interpretation of national differences in levels of absenteeism is difficult
Kansallisten poissaololukujen erojen tulkitsemisen vaikeus
The available data on levels of absenteeism and disability show great differences between countries.
Poissaoloista ja sairastumisesta eri maista saatavilla olevat tiedot ovat hyvin eritasoisia.
It is however very difficult to
Erojen syitä on kuitenkin hyvin vaikeaa selittää.
One might conclude that the workers in the country with a high level of absenteeism are less healthy - or have lower life expectancy levels - than the workers in another country with low levels of absenteeism, but this is not necessarily so.
Päätelmät ja suositukset työntekijät maissa, joissa poissaoloja on vähemmän, vaikka näin ei kuitenkaan välttämättä ole.
Levels of absenteeism and disability do not relate clearly to characteristics of the national regulations.
Poissaolojen ja sairastumisten määrät eivät ole selkeästi yhteydessä kansallisten säännösten yksityiskohtiin.
There is a fundamental problem that the available national data are not presented in a comparable or complete way.
Perimmäisin ongelma on, että saatavilla olevat kansalliset tiedot eivät ole keskenään vertailukelpoisia eivätkä aukottomia.
Companies absenteeism focus on absence and ill health
Yritysten keskittyminen valvontamenettelyihin poissaolojen ja sairauksien vähentämiseksi
In most European countries employers try to reduce absenteeism by tightening up procedures and checks on absent workers (regulatory and disciplinary measures).
Useimmissa Euroopan maissa työnantajat yrittävät vähentää pois saoloja menettelyjä kiristämällä ja poissaolevia työntekijöitä tarkkailemalla (säännösten mukaiset ja kurinpidolliset toimenpiteet).
In spite of the implementation of the EU Framework Directive on Health and Safety at Work, preventive activities are still not very common within companies in the European Union.
Terveyttä ja turvallisuutta koskevan eurooppalaisen puitedirektiivin täytäntöönpanosta huolimatta ennalta ehkäisevien toimenpiteiden toteuttaminen työpaikoilla on edelleen vaatimatonta useimmissa Euroopan maissa.
Most preventive activities are limited to personoriented measures in the field of occupational accidents and diseases - such as training and information, use of protective equipment and stress management - and are not directed at workrelated causes of ill health and accidents.
Useimmiten ennalta ehkäisevässä toiminnassa on työtapaturmien ja ammattisairauksien osalta rajoituttu henkilökeskeisiin toimenpiteisiin - koulutus ja tiedottaminen, suojavälineiden käyttö ja stressinhallinta - eikä sairauksien tai onnettomuuksien työperäisiin syihin.
It also appears that reintegrative measures too, directed at there deployment of longterm absentees, are not much used at this moment by European employers.
Vaikuttaa myös siltä, että eurooppalaiset työnantajat eivät nykyisin juuri käytä uudelleensi- joittamistoimenpiteitä, joilla tähdätään pitkään työstä poissaolleiden työntekijöiden uudelleentyöllistämiseen.
Case study companies illustrate an alternative approach
Tapaustutkimukseen osallistuneiden yritysten kuvaama vaihtoehtoinen lähestymistapa
The case study companies show that an alternative approach is feasible and fruitful.
Tapaustutkimuksessa mukana olleet yritykset osoittivat, että vaihtoehtoinen lähestymistapa voidaan toteuttaa, ja se voi tuottaa tuloksia.
Although 'hard' impact data are often lacking the analyses give a rather clear picture of the aspects which are of importance to successfully reducing absenteeism.
Vaikka vaikutuksia koskevat asiatiedot usein puuttuvat kin, analyysit antavat melko selkeän kuvan poissaolojen vähentämisessä tärkeistä näkökohdista.
• a systematic approach; • a co-ordinating project team;
• järjestelmällinen lähestymistapa • koordinoiva projektiryhmä
• clear tasks and responsibilities for the persons involved in the activities;
• toiminnassa mukana olevien henkilöiden selkeät tehtävät ja vastuualueet • ylemmän johdon ja linjajohdon jatkuva tuki
• an active role for employees and the recognition of employees as experts; • good information and communication with all staff; • involvement of the personnel department, the company medical service or external guidance; • involvement of the workers council, the safety, health and well­being committee or trade unions; • a balanced package of measures and • the treatment of workplace absenteeism as a normal company phenomenon.
• työntekijöiden aktiivinen osallistuminen ja työntekijöiden tun­nustaminen asiantuntijoiksi • hyvä tiedonvälitys henkilöstön keskuudessa • henkilöstöosaston, työterveyshuollon tai ulkopuolisen tahon osallistuminen • työneuvoston, työterveys­, työturvallisuus­ ja työhyvinvointi­komitean tai ammattiliittojen osallistuminen • tasapainotettu toimenpidepaketti ja • suhtautuminen poissaoloihin yritysten toimintaan tavanomai­sesti kuuluvana ilmiönä.
Within the EU, regional differences have been identified with regard to the use of a project team and the participatory approach.
Euroopan unionin sisällä projektiryhmän ja osallistumislähesty­mistavan käytössä on havaittu alueellisia eroja.
In the Southern European case studies both aspects were less evident.
Etelä­Euroopan maissa tehdyissä tapaustutkimuksissa kummankaan elementin käyttö ei ollut itsestäänselvyys.
The establishment of a specific project team to co­ordinate the absenteeism and health activities does not seem to be necessary for a successful result in the Southern countries.
Erillisen poissaoloihin ja sairastu­misiin liittyvää toimintaa koordinoivan projektiryhmän perustami­nen ei näyttänyt olevan niissä välttämätöntä hyvien tulosten saavuttamiseksi.
The case study companies in the Southern part of Europe also had more participation in the workplace activities by representatives, rather than direct forms of participation.
Etelä­Euroopasta tapaustutkimuksessa mukana olleissa yrityksissä työpaikkatoimintaan osallistuivat usein edusta­jat työntekijöiden suoran osallistumisen sijaan.
However, and in conclusion, a workplace initiative can only be successful, when activities address specific health problems in the company and fit into the culture of the organisation and the country.
Loppujen lopuksi työpaikka­aloite voi kuitenkin onnistua ainoastaan, jos toiminnal­la puututaan tiettyihin yrityksessä ilmeneviin terveysongelmiin ja jos se sopii yhteen yrityksen ja maan kulttuurin kanssa.
■ Recommendations
■ Suositukset
Absenteeism and its causes should be placed much higher on the agenda of the European Union, national governments, employers organisations and unions.
Poissaolojen ja niihinjohtavien syiden olisi oltava tarke ämmäl­lä sijalla Euroopan unionin, yksittäisten valtioiden, työnantaja­järjestöjen ja ammattiliittojen työjärjestyksessä.
This attention should go beyond financial and economical aspects to include health aspects (healthy workers and healthy workplaces).
Siinä olisi taloudellisten näkökohtien lisäksi otettava huomioon terveys­näkökohdat (terveet työntekijät ja terveellinen työympäristö).
The current report should be used to place absenteeism and ill health much higher on the agenda of the major key players.
Kertomusta olisi käytettävä poissaolojen ja sairastumisten nosta­miseksi tärkeämmälle sijalle avaintekijöiden työjärjestyksessä.
Awareness of the major economic and human significance of absenteeism caused by ill health has to be raised.
Tietoisuutta sairauspoissaolojen tärkeimmistä taloudellisista ja inhimillisistä vaikutuksista on lisättävä.
At the same time the key players should become aware of the potential and practicality of reducing absenteeism.
Samanaikaisesti avainte­kijöiden olisi tiedostettava poissaolojen vähentämisen tuomat mahdollisuudet ja käytännön edut.
Standardised data on absenteeism and ill health need to be made available on the national and European levels.
Poissaoloista ja sairastumisesta on tuotettava standardoitua tietoa sekä Euroopan unionin että kansallisella tasolla.
This will make it possible to make a proper comparison of absenteeism and ill health in the EU, to analyze the national trends in absenteeism, to assess the impact of legislative changes and to evaluate the effects of national action programmes.
Silloin poissaoloja ja sairastumisia Euroopan unionin alueella voitaisiin todella vertailla poissaoloihin liittyvien kansainvälisten suuntausten analysoimiseksi, lainmuutosten vaikutusten arvioimiseksi ja kansallisten toimintaohjelmien vaikutusten arvioimiseksi. seksi.
More detailed and valid data are required in relation to absenteeism in the fifteen countries of the European Union.
Euroopan unionin 15 jäsenmaasta tarvitaan lisää poissaoloihin liittyvää yksityiskohtaista ja ajanmukaista tietoa.
This project has demonstrated the difficulty of collecting and using the existing statistical information on absenteeism and disability.
Hanke on osoittanut, kuinka vaikeaa olemassa olevan poissaoloihin ja sairastamiseen liittyvän tilastotiedon kerääminen ja käyttäminen on.
The available data show great differences in levels of absenteeism and disability.
Saatavilla olevien tietojen mukaan poissaoloissa ja sairastumisissa on suuria eroja.
They evoke questions about the influence of specific characteristics of the social security system as well as regarding the influence of the composition of the working population in terms of age, gender, education, industrial sector and company size.
Ne herättävät kysymyksiä, jotka liittyvät niin sosiaaliturvajärjestelmän erityispiirteiden vaikutuksiin kuin myös työväestön koostumuksen vaikutuksiin, mitä tulee työntekijöiden ikään, sukupuoleen, koulutukseen, teollisuuden alaan ja yrityksen kokoon.
However these questions cannot yet be answered definitely.
Näihin kysymyksiin ei ole kuitenkaan olemassa lopullista vastausta.
Governments, employers organisations and unions together should establish national action programmes to address absenteeism and ill health.
Valtion, työnantajajärjestöjen ja ammattiliittojen olisi yhdessä perustettava kansallisia toimintaohjelmia poissaoloihin ja sai rastumisiin puuttumiseksi.
The aim of these programmes should be to encourage companies and workers to start preventive activities at the workplace, to extend the active work participation of older workers and to reintegrate longterm absentees.
Näiden ohjelmien tavoitteena olisi oltava yrityksen ja työntekijöiden rohkaiseminen ennalta ehkäisevän toiminnan aloittamiseksi työpaikoilla, iäkkäämpien työn tekijöiden aktiivisen työhön osallistumisen lisääminen ja pitkään työstä poissa olleiden työhön paluun helpottaminen.
The changing social-economic context calls for a dialogue between governments, employers organisations and unions at national level.
Muuttuva sosiaalis-taloudellinen tilanne edellyttää, että valtio, työnantajajärjestöt ja ammattiliitot käyvät vuoropuhelua kansallisella tasolla.
The aim of this dialogue is to develop an action programme to encourage companies and workers to start preventive workplace initiatives, to extend the active work participation of older workers and to reintegrate longterm absentees.
Vuoropuhelulla halutaan kehittää toimintaohjelmaa yritysten ja työntekijöiden rohkaisemiseksi ennalta ehkäisevien aloitteiden tekemisessä työpaikoilla, iäkkäämpien työntekijöiden aktiivisen osallistumisen lisäämiseksi ja pitkään työstä poissa olleiden uudelleensijoittamiseksi.
A special effort should be made to support SMEs.
Erityisesti pk-yrityksiä olisi tuettava.
All parties have an interest and a responsibility in an integrated approach to absenteeism, the work environment, health and safety, ageing and economic expenditure.
Poissaolot, työympäristön, terveyden ja turvallisuuden, ikääntymisen ja talouden menot yhdistävästä lähestymistavasta on etua kaikille osapuolille, ja jokaisella on siinä vastuualueensa.
Such an integrated approach involves extension of preventive activities directed at the individual and the work environment.
Yhdistettyyn lähestymistapaan sisältyy yksilökeskeisen ja työympäristöön liittyvän ennalta ehkäisevän toiminnan lisääminen.
Preventing absenteeism at the workplace about the experiences) preventive
Työpaikkapoissaolojen vähentäminen
Employers and employees require information possibilities (methodologies, tools and practical to reduce absenteeism related to ill health by activities and reintegration of long term absentees.
Työnantajat ja työntekijät tarvitsevat tietoa siitä, miten (menetelmät, välineet ja käytännön kokemukset) sairaudesta johtuvia poissaoloja voidaan ennalta ehkäisevien toimien ja pitkään työelämästä poissa olleiden työhön paluun helpottamisen avulla vähentää.
This report illustrates that there is a wealth of experience in workplace initiatives directed at the reduction of absenteeism related to ill health.
Tästä kertomuksesta ilmenee, että sairauspoissaolojen vähentämiseen tähtäävistä työpaikka-aloitteista on runsaasti kokemuksia.
It is evident that companies can learn a lot from the experiences of other companies in and outside their own country.
On selvää, että yritykset voivat oppia paljon muiden samassa maassa tai muissa maissa sijaitsevien yritysten kokemuksista.
However there is a lack of well documented examples of successful absenteeism initiatives.
Onnistuneista poissaolojen vähentämisaloitteista laaditut kuvaukset ovat kuitenkin puutteellisia.
An additional problem is that some of the best examples are only described in the national language and are not accessible for an international audience.
Lisäksi ongelmia tuottaa se, että toisinaan kuvaukset parhaimmista esimerkeistä on laadittu ainoastaan kansallisella kielellä, jolloin kansainvälisen yleisön on mahdotonta tutustua niihin.
As a results of this situation many companies are not aware of enabling factors and barriers they will meet when they start activities to reduce absenteeism related to ill health.
Näin ollen yritykset eivät tunne niitä mahdollisuuksia ja esteitä, jotka liittyvät sairauspoissaolojen vähentämistoimien aloittamiseen.
Training modules on workplace activities to reduce absenteeism related to ill health need to be developed for practitioners and for (health) professionals at the workplace.
Työterveyslääkäreitä ja terveydenhuollon ammattilaisia varten on kehitettävä koulutusyksiköltä, joissa käsitellään sairauspoissaolojen vähentämiseen liittyviä kysymyksiä.
Workplace initiatives to combat absenteeism can be started and implemented by a wide range of people within or outside the organisation.
Sairauspoissaolojen ehkäisemiseksi työpaikoilla tehtävien aloitteiden aloittamisesta ja toteuttamisesta voivat vastata useat organisaatiossa tai sen ulkopuolella toimivat henkilöt.
Key staff in the workplace could be a human resources manager, a line manager, a health and safety specialist, an occupational health nurse or the occupational physician and staff or trade union representatives.
Avainhenkilöstöön voisivat kuulua henkilöstöpäällikkö, linjajohtaja, työterveys- ja työturvallisuusasiantuntija, terveydenhoitaja tai työterveyslääkäri sekä henkilöstön tai ammattiliittojen edustajat.
In SMEs individual employers or employees may have to 'carry the burden'.
Pk-yrityksissä "taakan" saattavat joutua kantamaan yksittäiset työnantajat tai työntekijät.
External consultants could be health and safety agencies, occupational health agencies, local health authorities or management consultants.
Ulkopuolisia konsultteja voisivat olla terveys- ja turvallisuuskeskukset, työterveyskeskukset, paikalliset terveysviranomaiset tai johtamiskonsultit.
However most groups require additional training and education to manage a successful absenteeism project, which not only influences the level of absenteeism in the company but also the health of the workers.
Useimmat ryhmät tarvitsevat kuitenkin lisäkoulutusta, jotta poissaolohankkeessa onnistuttaisiin määrittelemään työntekijöiden poissaolomäärien lisäksi työtekijöiden terveydentila.
SMEs have to be supported and encouraged to reduce ill health associated with absenteeism and to start workplace activities.
Pk-yrityksiä on tuettava ja rohkaistava sairauspoissaolojen vähentämisessä ja työpaikkatoimien aloittamisessa.
SMEs are much more vulnerable for workplace absenteeism, and in particularly for longterm absenteeism, than larger companies.
Poissaoloista, etenkin pitkäaikaispoissaoloista, on enemmän haittaa pk-yrityksille kuin suuryrityksille. Pk-yrityksissä ei myöskään
Besides SMEs often lack internal know how to prevent workplace absenteeism related to ill health.
Päätelmät ja suositukset usein tiedetä, miten sairauspoissaoloja voitaisiin ehkäistä.
Diffusion of health and safety activities into small and medium sized companies was and still is very problematic in all the Member States of the European Union.
Työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvän toiminnan leviämiseen pk-yrityksiin on liittynyt ja liittyy edelleen ongelmia kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
Typical problems faced by SMEs include lack of resources and lack of skills.
Tyypillisiä pk-yritysten ongelmia ovat varojen ja tietojen puute.
SMEs have to be supported to initiate activities to reduce absenteeism related to ill health.
Pk-yrityksiä on tuettava sai rauspoissaolojen vähentämiseen tähtäävän toiminnan aloittamisessa.
This support includes dissemination on information on relevant models of good practice, provision of infra-structural measures on a local or regional level or for industrial sectors, and financial incentives.
Tukeen sisältyvät hyviin käytännön malleihin liittyvän tiedon levittäminen, sisäisten rakennetoimenpiteiden tarjoaminen paikallisella tai alueellisella tasolla tai teollisuusaloille sekä taloudelliset kannustimet.
Solutions have to be developed in close cooperation with the social partners for SMEs.
Ratkaisut on kehitettävä läheisessä yhteistyössä pk-yritysten työmarkkinaosapuolten kanssa.
Specific research activities are necessary to support national activities at the workplace.
Kansallisen toiminnan tukemiseksi työpaikoilla tarvitaan eri tyistä tutkimustoimintaa.
This includes e.g. analyses of the processes through which ill health and absenteeism can be influenced at company level, research into the transferability of the experiences of big companies into small companies, and studies on the real costs and benefits of workplace activities to reduce absenteeism related to ill health.
Siihen sisältyvät esimerkiksi sellaisten prosessien analysointi, joilla sairastumisiin ja poissaoloihin yrityksissci voidaan vaikuttaa, tutkimukset mahdollisuuksista soveltaa isojen yritysten kokemuksia pieniin yrityksiin ja tutkimukset työpaikkojen sairauspoissaolojen vähentämistoimien todellisista kustannuksista ja säästöistä.
Although much research has been done into the relationship between aspects of health and work on the one hand and absenteeism and disability on the other many practical questions still cannot be answered satisfactory.
Vaikka toisaalta työn ja terveyden suhdetta ja toisaalta poissaolo ja ja työkyvyttömyyttä onkin tutkittu paljon, useisiin käytännön kysymyksiin ei ole vielä löydetty tyydyttävää vastausta.
One pertinent question concerns the role of participatory approaches in South European practice.
Eräs tärkeä kysymys koskee osallistumislähestymistapojen osuutta Etelä-Euroopassa.
Likewise, the potential to build the experiences of big companies into a methodology for SMEs needs further research.
Myös sitä, miten suuryrityksissä saatuja kokemuksia voidaan soveltaa pk-yrityksissä käytettäviin menetelmiin, on edelleen tutkittava.
Other relevant research questions coming from this study relate to the real costs and benefits (material and immaterial) of workplace activities to reduce absenteeism related to ill health and to the potential role of health insurance/sickness funds in the reduction of ill health and absenteeism at work.
Muut merkittävät tässä tutkimuksessa esiin nousseet kysymykset liittyvät työpaikkojen sairauspoissaolojen vähentämistoimien todellisiin kustannuksiin ja säästöihin (aineelliset ja aineettomat) sekä sairausvakuutuskassojen asemaan työpaikkojen sairauspoissaolojen vähentämisessä.