natgillin/translations-raw huggingface dataset:
More than half of thepublic also feel positive about what youngergenerations will find in terms of quality oflife (58 %) and equality (54 %).
Yli puolet vastaajista katsoomyös, että elämänlaatu (58 %) ja tasa-ar-voisuus (54 %) ovat kehittyneet myönteiseensuuntaan jo 1900-luvulla.
People aremost pessimistic when it comes to employment (68 %) and the environment (66 %).
Sen sijaan enemmistö kansalaisista katsoo, että työllisyys(68 %) ja ympäristökysymyksissä (66 %) eiole vielä saavutettu kohtuullisia tuloksia.
In the autumn of 1998, the Eurobarometerasked its respondents to rate the legacy ofthe 20th century for the following 11 areas:freedom, quality of life, equality, solidarity,social security and welfare, purchasingpower, working conditions, personal safety,morality and ethics, the environment andemployment (Graph 2) (1).
Vastaajia pyydettiin syksyllä 1998 tehdyssä Eurobarometrissä arvioimaan 1900-luvunsaavutuksia seuraavilla 11 elämänalueella:vapaus, elämänlaatu, tasa-arvoisuus, solidaarisuus, sosiaaliturva ja hyvinvointi, ostovoima, työolot, henkilökohtainen turvallisuus, moraali ja etiikka, ympäristö jatyöllisyys (kuvio 2). (1)
Graph 2: The legacy of the 20th century (EU-15)
Kuvio 2: Arvio kehityksestä 1900-luvulla (EU-15)
Freedom
Vapaus
Equality
Tasa-arvoisuus
The spirit of cooperation, solidarity
Yhteistyöhenki, solidaarisuus
Social security, welfare
Sosiaaliturva, hyvinvointi
Purchasing power
Ostovoima
Personal safety
Oma turvallisuus
Morality, ethics
Moraali, etiikka
% fairly positive
Melko myönteistä, %
% fairly negative
Melko kielteistä, %
Source: Eurobarometer 50.1 — Fieldwork : October-December 1998.
Lähde: Eurobarometri 50,1 – Aineiston keruu: loka-marraskuu 1998.
The values of Europeans believe it is important to be involved in creating a better society.
Lisäksi yli 80 prosenttia EU-kansalaisistauskoo, että on tärkeää olla mukana luomassa parempaa yhteiskuntaa.
These societal valuesare strong in each of the 15 Member States.
Nämäyhteiskunnalliset arvot ovat tärkeitä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa.
So while these results may calm concernsabout the extent to which individualism isaffecting life at the end of the 20th century,EU citizens nonetheless seem to have ayearning for traditionalism (Graph 4).
Vaikka itsekeskeisyys ei näiden tulostenmukaan ole lisääntynyt 1900-luvun lopulla,EU-kansalaiset kuitenkin näyttävät kaipaavan perinteisiä arvoja (kuvio 4).
We often read or hear about how individualistic our society has become.
Usein kuulee puhuttavan, että yhteiskuntaolisi muuttunut hyvin itsekeskeiseksi.
Yet surveyresults indicate that Europeans are still veryinterested in their fellow citizens.
Mielipidemittaukset kuitenkin osoittavat,että muiden ihmisten huomioonottaminenon vielä arvossaan.
More than9 in 10 EU citizens feel that it is extremelyor very important to help others and tovalue people for who they are (Graph 3).Furthermore, more than 8 in 10 Europeans
Yli 90 prosenttia EU-kansalaisista nimittäin katsoo, että muidenauttaminen on tärkeää ja että ihmisiä onarvostettava sellaisina kuin he ovat (kuvio 3).
Respondents were asked the following question: ‘In less than two years, we will be in the 21st century.
Vastaajille esitettiin seuraava kysymys: ”Olemme noin kahden vuoden päässä vuodesta 2000.
How would yourate the legacy left to young people by older generations in the following areas?’Respondents could rate the legacy as ‘fairly negative’ or ‘fairly positive’.
Olkaa hyvä ja kertokaa, oletteko samaa vai eri mieltä seuraavien väittämien kanssa, kun ajattelette ensi vuosisataa.”
Graph 3: The values of Europeans % saying it is extremely or very important
Kuvio 3: Eurooppalaisten arvot (prosentteina): On tärkeää tai erittäin tärkeää auttaa muita
Source: Continuous tracking survey 97.8. — Fieldwork : August-September 1997.
Lähde: Continuous tracking survey 97,8 – Aineiston keruu: elo-syyskuu 1997.
Graph 4: The values of Europeans % strongly or tending to agree
Kuvio 4: Eurooppalaisten arvot (prosentteina): samaa tai melko samaa mieltä
‘I want a world where people liveby traditional values'
”Haluaisin, että maailmassa elettäisiin perinteisten arvojen mukaisesti.”
‘We'd be better off if we retumed toour traditional way of doing things'
”Olisi parempi palata perinteisiin toimintatapoihin.”
‘A husband's job is to eam the money anda wife's job is to look after the home'
”Miehen kuuluu ansaita rahaa, vaimo huolehtii kodista.”
EU citizens feel it is important to put moretime and effort into their own self-develop-ment and 68 % feel it is important to discover more things about themselves.
katsoo, että on tärkeää ansaita paljon rahaa.Lisäksi 79 prosenttia kansalaisista haluaakohdistaa enemmän voimavaroja itsensäkehittämiseen, ja 68 prosenttia kansalaisistahaluaa löytää itsestään uusia ominaisuuksia.
ple live by traditional values and just abouthalf of the people feel that we’d be betteroff if we returned to our traditional ways ofdoing things.
70 prosenttia kansalaisista haluaa elää perinteisten arvojen mukaisesti, ja noin puolet vastaajista katsoo, että perinteisettoimintatavat olisi uudelleen otettava käyttöön.
However, a longing for traditionalism does not necessarily mean thateverything should go back to the way it usedto be: only 25 % of Europeans agree that ahusband’s job is to earn the money and awife’s job is to look after the home.Traditional values are most prominent in Greece and least popular in the Netherlands,Denmark and Sweden.
Halu elvyttää perinteitä ei kuitenkaan välttämättä tarkoita sitä, ettäperinteisiin olisi palattava kaikissa asioissa,sillä ainoastaan 25 prosenttia kansalaisistakannattaa roolimallijakoa, jossa mies hankkiitulot ja vaimo huolehtii kodista. Perinteisiäarvoja korostetaan eniten Kreikassa ja vähiten Alankomaissa, Tanskassa ja Ruotsissa.
A clear sign of modern times is the valuepeople attach to success and self-develop-ment.
Selvä osoitus uudesta aikakaudesta on, ettäihmiset arvostavat entistä enemmän menestystä ja itsensä kehittämistä.
Three in four EU citizens regard beingsuccessful in life as important and half of thepeople feel this way about making a lot ofmoney.
Kolmeneljästä EU-kansalaisesta pitää menestymistä tärkeänä, ja puolet kansalaisista
One of the main objectives of the European Union is to introduce European citizenship.
Unionin kansalaisuuden käyttöön ottaminen on yksi Euroopan unionin päätavoitteista.
The concept was first introduced by the Maastricht Treaty which states: ‘Every person holding the nationality of a Member State shall be a citizen of the Union’. The 1997 Amsterdam Treaty clarifies the link between European and national citizenship.
Unionin kansalaisuuden käsite sisällytettiin perustamissopimukseen Maastrichtin sopimuksella ja sitä täsmennettiin sittemmin vuonna 1997 tehdyllä Amsterdamin sopimuksella.
It states unequivocallythat ‘citizenship of the Union shall complement and not replace national citizenship’.Furthermore, the Amsterdam Treaty gives every citizen of the Union the right to write to anyof the EU institutions in one of the 11 languages of the Treaties and receive an answer in thesame language.
Perustamissopimuksen 17 artiklassa todetaankin yksiselitteisesti seuraavaa:"Unionin kansalainen on jokainen, jolla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus. Unionin kansalaisuus täydentää mutta ei korvaa jäsenvaltion kansalaisuutta."
Do citizens feel attached to Europe?
Onko olemassa yhteistä eurooppalaista identiteettiä?
Is there a European identity among citizens?
Ovatko kansalaiset kiintyneitä Eurooppaan?
Apart from a sense of geographical attachment, in the context of European citizenshipit is also important that people feel psychologically attached to Europe.
Maantieteellisen yhteenkuuluvuuden lisäksi Euroopan kansalaisuuden kannalta olisi tärkeää, että ihmiset tuntisivat olevansamyös mieleltään eurooppalaisia.
Although atthe end of the 20th century one can still notspeak of the existence of a truly Europeanidentity, the majority of EU citizens feel tosome extent European.
Vaikka1900-luvun lopulla ei vielä ollut havaittavissa varsinaista yhtenäistä eurooppalaistaidentiteettiä, suurin osa EU-kansalaisistatuntee itsensä eurooppalaiseksi ainakin jossain määrin.
However, this is anissue where opinions differ greatly betweencountries (Graph 6).
Maakohtaiset erot ovat kuitenkin huomattavia (kuvio 6).
In order for people to feel like European citizens, they should first and foremost feelsome basic sense of geographic attachmentto Europe.
Jotta ihmiset tuntisivat itsensä nimenomaisesti Euroopan kansalaisiksi, heidän tulisi tuntea jonkinasteista kiintymystä Eurooppaan maanosana.
The spring 1999 Eurobarometersurvey found that nearly 6 in 10 EU citizensfeel very or fairly attached to Europe.
Kevään 1999 Eurobarometristä ilmeni, että kuusi kymmenestä EU-kansalaisesta on melko tai erittäin kiintynyt Eurooppaan.
Peoplein Luxembourg (78 %) are most likely to feelvery or fairly attached, followed by people in Sweden and Denmark (both 71 %) (Graph 5).People in the UK are least likely to feelattached (37%), followed by people in Greece (41 %) and the Netherlands (49 %).More than half of the respondents living inthe nine remaining Member States feel veryor fairly attached to Europe.
Luxemburgissa melko tai erittäin kiintyneitä on jopa78 prosenttia väestöstä ja Ruotsissa ja Tanskassakin 71 prosenttia (kuvio 5). Vähitenkiintymystä tunsivat Yhdistyneen kuningaskunnan (37 prosenttia melko tai erittäinkiintyneitä), Kreikan (41 prosenttia) ja Alankomaiden (49 prosenttia) kansalaiset.Muiden EU-jäsenvaltioiden kansalaisista ylipuolet tuntee olevansa melko tai erittäinkiintynyt Eurooppaan.
Graph 5: Feeling attached to Europe
Kuvio 5: Kiintymys Eurooppaan
% very + fairly attached
Melko tai erittäin kiintynyt, %
% not very + not at all attached
Ei kovin kiintynyt tai ei lainkaan kiintynyt, %
Source: Eurobarometer 51.0 — Fieldwork : March-April 1999.
Lähde: Eurobarometri 51,0 – Aineiston keruu: maalis-huhtikuu 1999.
Percentage ‘don't know' not shown.
Ei osaa sanoa -vastausten osuutta ei ilmoiteta.
Graph 6: European and national identity
Kuvio 6: Eurooppalainen ja kansallinen identiteetti
% European only
Ainoastaan eurooppalainen, %
% European and nationality
Eurooppalainen ja kansallinen, %
% nationality and European
Kansallinen ja eurooppalainen, %
% nationality only
Ainoastaan kansallinen, %
majority is very small.
tasainen.
In the UK (67 %),Sweden, Finland (both 61 %), Greece (60 %)and, to a slightly lesser extent, Denmark(56 %) national identity is very strong.
Kansallinen identiteetti on hyvinvahva Yhdistyneessä kuningaskunnassa (67 %), Ruotsissa (61 %), Suomessa (61 %),Kreikassa (60 %) ja Tanskassa (siellä tosinvähäisemmässä määrin eli 56 %).
People in Luxembourg are most likely to feel European only (20 %).
Luxemburgin väestöstä peräti 20 prosenttialuokittelee itsensä ainoastaan eurooppalaiseksi.
This is much higherthan in any of the other countries and canbe explained by the high proportion of citizens from other EU countries that reside in Luxembourg.
Kuitenkin myös seitsemässä muussa maassa enemmistö vastaajistatuntee itsensä ainakin jossain määrin eurooppalaiseksi.
Nonetheless, there are sevenother countries where people who feel tosome extent European are in the majority.These are, in rank order, Italy (71 %), Spain(63 %), France (59 %), Belgium (57 %), the Netherlands (55 %), Austria (50 %) and Germany (49 %).
Nämä maat ovat Italia (71 %), Espanja (63 %), Ranska (59 %), Belgia(57 %), Alankomaat (55 %), Itävalta (50 %) ja Saksa (49 %).
In the other EU countries,people who identify only with their ownnationality are in the majority, although in Portugal (52 %) and Ireland (53 %) this
Muissa EU-maissa suurin osaväestöstä luokittelee itsensä ainoastaanoman maansa kansalaisiksi. Portugalissa (52 %) ja Irlannissa (53 %) jakauma on hyvin
Is there a shared European cultural identity?
Onko olemassa yhteistä eurooppalaista kulttuuri-identiteettiä?
The idea of citizenship also implies a sharedcultural identity.
Euroopan kansalaisuuteen sisältyy myösyhteinen kulttuuri-identiteetti.
38 % of EU citizens agreethat there is a shared European cultural identity and 49 % disagree (1
EU-kansa-laisista 38 prosenttia katsoo, että Euroopallaon yhteinen kulttuuri-identiteetti, kun taas49 prosenttia kansalaisista katsoo, ettei näinole (1) (kuvio 7).
However, there are large differences of opinion about this issue among the 15 Member States.
Tässäkin asiassa mielipiteetvaihtelevat kuitenkin huomattavasti jäsenvaltioittain.
People in Greece (49 %) and Portugal (47 %)are most likely to believe in a shared European cultural identity, followed by people in Germany (43 %) and Italy (42 %).People in Finland (65 %), France and Denmark (both 59 %) are most likely to disagree.
Yhteiseen eurooppalaiseen kulttuuri-identi-teettiin uskovat yleisimmin kreikkalaiset (49 %), portugalilaiset (47 %), saksalaiset (43 %) sekä italialaiset (42 %). Sen sijaan Suomessa (65 %), Ranskassa (59 %) ja Tanskassa (59 %) katsotaan, että eurooppalaisilla ei ole yhteistä kulttuuriidentiteettiä.
Although we find lower levels ofagreement among nations where there aremore Eurosceptic people, feeling Europeanand believing in the existence of a shared European cultural identity do not go hand inhand.
Vaikka yhteistä kulttuuriidentiteettiä pidetään epätodennäköisenä EU:hun yleisesti ottaen skeptisesti suhtautuvissa maissa, eurooppalaisuudentunne ja usko eurooppalaiseen identiteettiineivät kulje käsi kädessä.
Graph 7: There is a European cultural identity shared by all Europeans
Kuvio 7: ”Eurooppalaisilla on yhteinen kulttuuri-identiteetti”
% completely and slightly agree
Täysin tai melko samaa mieltä
% slightly and completely disagree
Melko tai täysin eri mieltä
) People were offered five answer options: completely agree, slightly agree, slightly disagree, completely disagree and don’t know.
) Vastausvaihtoehdot olivat seuraavat: täysin samaa mieltä, melko samaa mieltä, melko eri mieltä, täysin eri mieltä ja ei osaa sanoa.
Graph 8: Satisfaction with the way democracy works in the European Union
Kuvio 8: Tyytyväisyys demokratian toimivuuteen Euroopan unionissa
% very and fairly
Erittäin tai melko tyytyväinen
% not very and not at all
Ei kovin tai ei lainkaan tyytyväinen
However, this average hides large differencesin opinion among the citizens from the 15Member States.
Tyytyväisyys demokratian toimivuuteen Euroopan unionissa demokratian toimivuuteen (kuvio 8).
In Spain and Ireland around6 in 10 people are satisfied while in Denmarkand Sweden around 6 in 10 people are notsatisfied.
Jäsenvaltiokohtaiset mielipide-erot ovat kuitenkinsuuria, sillä esimerkiksi Espanjassa ja Irlannissa tyytyväisiä ilmoittaa olevansa 60 prosenttia väestöstä, kun taas Tanskassa ja Ruotsissatämä sama osuus väestöstä on tyytymättömiä demokratian toimivuuteen.
Last but not least, people’s acceptance oftheir European citizenship is dependent onsatisfactory acceptance levels with the waydemocracy works in the European Union.
Unionin kansalaisuuden käsite voi tullahyväksytyksi kansalaisten keskuudessa,mikäli kohtuullinen osa väestöstä on tyytyväinen demokratian toimivuuteen EU:ssa.
Onaverage, 4 in 10 EU citizens are satisfied withthe way democracy works (Graph 8).
Keskimäärin neljä kymmenestä EU-kansalaisesta ilmoittaa olevansa tyytyväinen
Graph 9: Satisfaction with EU democracy Differences between supporters, people who are undecided and opponents of the EU
Kuvio 9: Tyytyväisyys EU:n demokratiaan Suhteessa vastaajien kantaan maansa EU-jäsenyyteen
0 Supporters
0 Kannattajat
Undecided
Ei varmaa kantaa
Opponents
Vastustajat
% satisfied
Tyytyväinen, %
% not satisfied
Tyytymätön, %
% don't know
Ei osaa sanoa, %
Source: Eurobarometer 52.0 — Fieldwork: October-November 1999.
Lähde: Eurobarometri 52,0 – Aineiston keruu: loka-marraskuu 1999.
Knowledge of citizens’ rights
Omien oikeuksien tunteminen
The resignation of the European Commissionin March 1999 made a significant impact onhow people feel about the way democracyworks in the European Union.
Euroopan komission ero maaliskuussa 1999vaikutti huomattavasti ihmisten käsityksiindemokratian toimivuudesta Euroopan unionissa, sillä komission eron jälkeen tyytyväisyys kasvoi merkittävästi.
Following the Commission’s resignation, satisfaction levelsincreased significantly.The spring 1999Eurobarometer results indicate that 42 % of EU citizens were satisfied with the waydemocracy works in the European Union,compared to only 35 % in the autumn of1998.
Keväällä 1999tehdyssä Eurobarometrissä 42 prosenttiaväestöstä oli tyytyväisiä demokratian toimivuuteen EU:ssa, kun vielä syksyllä 1998vastaava osuus oli ainoastaan 35 prosenttia.
For Europeans to start thinking of themselves as European citizens, it is also imperative that they are aware of the rights which European citizenship confers on them.
Jotta EU-maiden kansalaiset alkaisivat nähdäitsensä myös unionin kansalaisina, heidän onoltava tietoisia oikeuksista, joita unioninkansalaisuus heille luo.
Inorder to measure people’s knowledge of theirrights as European citizens, respondents tothe autumn 1996 survey had a list of rightsand obligations read out to them and wereasked whether each of these was true orfalse (Graph 10).
Syksyllä 1996 tehdyssä Eurobarometri-mittauksessa vastaajilleesitettiin useita väittämiä erilaisista oikeuksista ja velvollisuuksista ja heitä pyydettiinvastaamaan, olivatko väittämät tosia vaiepätosia (kuvio 10).
People who regard their country’s membership of the EU as a good thing (supporters)are significantly more likely to be satisfiedthan people who regard their country’smembership as a bad thing (opponents)(Graph 9).
Ihmiset, jotka pitävät maansa EU-jäsenyyttähyvänä asiana (EU-jäsenyyden kannattajat),ovat myös todennäköisemmin tyytyväisiädemokratian toimivuuteen kuin ihmiset,jotka pitävät jäsenyyttä huonona asiana(vastustajat) (kuvio 9).
Graph 10: Knowledge of citizens' rights
Kuvio 10: Omien oikeuksien tunteminen
You are allowed to study in any EU country
Teillä on oikeus opiskella toisessa EU-maassa.
You are allowed to seek work placements with firms in other EU countries
Teillä on oikeus etsiä työtä muissa EU-maissa sijaitsevista yrityksistä.
You are allowed to travel around the EUwithout showing your passport or identity card
Teillä on oikeus matkustaa ympäri EU:ta näyttämättä passianne tai henkilöllisyystodistustanne.
You have to have a work permit in order to be able to work in another EU member country
Teillä täytyy olla työlupa, jotta voisitte työskennellä toisessa EU-maassa.
You have to go through customs when you bringhome goods that you have bought in another EU country for your personal use
Teidän on mentävä tullin läpi tuodessanne kotiin tavaroita, jotka olette ostanut toisesta EU-maasta henkilökohtaiseen käyttöönne.
You are allowed to vote in local elections inin another EU country, if you are resident there
Jos asutte vakituisesti toisessa EU-maassa, Teillä on oikeus äänestää kyseisen maan paikallisvaaleissa.
You have no right to receive unemployment benefit from your country if you go to another EU country to look for work
Teillä ei ole oikeutta saada työttömyyskorvausta Suomesta, jos menette etsimään työtä toisesta EU-jäsenmaasta.
There is a common telephone number of emergency services in all EU countries
Kaikilla EU-mailla on yhteinen hätäpuhelunumero.
You have to change your driving licence whenyou move to another EU country
Muuttaessanne toiseen EU-maahan Teidän on vaihdettava ajokorttinne.
You are not allowed to have a savings account with a bank or buy insurance in another EU country than the country you live in
Teillä ei ole oikeutta avata säästötiliä tai ottaa vakuutusta muissa EU-maissa kuin siinä, missä asutte.
% true
Totta, %
% false
Ei totta, %
Source: Eurobarometer 46.0 — Fieldwork : October-November 1996.
Lähde: Eurobarometri 46,0 – Aineiston keruu: loka-marraskuu 1996.
To find out about yourrights, contact Europe Direct: http://europa.eu.int/europedirect
Tarkempia tietoja oikeuksista saa Europe Direct -palvelusta: http://europa.eu.int/europedirect.
The large majority of citizens were awarethat they have the right to study and seekwork placements in other EU Member States.Many people also knew that it is not necessary to change driving licences when movingto another EU country and that one isallowed to have a savings account with abank or buy insurance in another EU country.
Suuri enemmistö kansalaisista tiesi, että heillä on oikeus etsiä työtä ja opiskella muissa EU:n jäsenvaltioissa. Monet tiesivät myös,että ajokorttia ei tarvitse vaihtaa muutettaessa toiseen EU-maahan ja että säästötilinvoi avata ja vakuutuksen ottaa myös muussakuin omassa asuinvaltiossa.
Anumber of regularly asked questions from the Eurobarometersurvey look at people’s knowledge about and support for the European Union.
Eurobarometreissä kartoitetaan säännöllisesti kansalaisten EU-tietämystä ja Euroopan unionin kannatusta.
Only 26 % of EU citizens feel they low (
) Vain 26 prosenttia EU-kansa-
Respondents to the autumn 1999 Eurobarometer survey were asked how much they know about the European Union, itspolicies and its institutions by selecting from a card a number — on a scale from 1 to 10 — which best represents their perceived knowledge about the European Union.
Syksyllä 1999 tehdyssä Eurobarometri-tutkimuksessa vastaajilta kysyttiin, miten paljon he tunsivat tietävänsä Euroopan unionista, sen politiikoista ja toimielimistä.
The higher the number they select, the more they feel they know about the EU.
Vastaajille esitettiin kymmenen korttia, jotka oli numeroitu numeroin 1–10, ja heitä pyydettiin valitsemaan kortti, joka parhaiten kuvastaisi heidän tietämystään.
Table 1: Self-perceived knowledge of EU affairs. Autumn 1999 (in %, EU-15)
Taulukko 1: Oma arvio EU-asioiden tuntemuksesta Syksy 1999 (EU-15, prosentteina)
These are average results for the populationof the 15 European Union Member States.
Taulukon jokainen arvosana muodostuukaikissa 15 EU-maassa annettujen arvosanojen keskiarvosta.
Inorder to depict the large amount of variationthat exists between the 15 countries, Graph11 shows each country’s average score (1).
Arviot omasta EU-tietämyksestä vaihtelivat kuitenkin huomattavasti jäsenvaltioittain, mikä ilmeneekuviossa 11 esitetyistä maakohtaisista keskiarvoista (1).
Ascan be seen, knowledge levels range from alow of 3.4 in the UK to a high of 5.25 in Austria.
Kansalaiset arvioivat oman EU-tietämyksensä vähäisimmäksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa (arvosana 3,4) jamittavimmaksi Itävallassa (arvosana 5,25).
1 (know nothing at all)23456789
1 (ei tiedä mitään)23456789
The survey also measures people’s awarenessof nine of the European Union’s institutions(Graph 12).
Tutkimuksissa on myös mitattu kansalaistentietämystä Euroopan unionin instituutioista(kuvio 12).
The institutions included in thesurvey are the European Parliament, the European Commission, the Council of Ministers, the Court of Justice, the European Ombudsman, the European Central Bank, the European Court of Auditors, the Committeeof the Regions and the Social and Economic Committee.
Kysymyksiä on esitetty seuraavista yhdeksästä toimielimestä: Euroopan parlamentti, Euroopan komissio, ministerineuvosto, yhteisöjen tuomioistuin, Euroopanoikeusasiamies, Euroopan keskuspankki, Euroopan tilintarkastustuomioistuin, alueiden komitea sekä talous- ja sosiaalikomitea.
Graph 11: Levels of perceived knowledge about the EU
Kuvio 11: Oma arvio EU-asioiden tuntemuksesta
‘Knowa great
”Tietää paljon”
‘Know nothing
”Ei tiedämitään”
UK average
Keskiarvo
Source: Eurobarometer 52.0 — Fieldwork: October-November 1999.
Lähde: Eurobarometri 52,0 – Aineiston keruu: lokakuu 1999.
Average scores are based on a scale of 110
Keskiarvot asteikolla 1–10.
The average scores, or means, show the central tendency of the responses and represent the sum of the responses for eachof the 10 points on the scale times the value of each point divided by the total number of responses.
Keskimääräiset arvosanat edustavat vastausten yleistä suuntausta. Keskiarvo on saatu laskemalla kunkin arvosanan ja kutakin arvosanaa koskevien vastauskertojen tulojen kokonaissumma, joka on jaettu vastausten kokonaismäärällä.
Graph 12: Have you ever heard of …? (EU-15)
Kuvio 12: Oletteko koskaan kuullut näistä toimielimistä? (EU-15)
The Court of justice
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin
The Council of Ministers
(Euroopan unionin) ministerineuvosto
The European Court of Auditors
Euroopan tilintarkastustuomioistuin