natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Three have been held in Groningen (2004), Potsdam (2007), and Vichy (2008), with the next to take place under the Spanish Presidency in 2010.
Tällaisia kokouksia on järjestetty toistaiseksi Groningenissa (2004), Potsdamissa (2007) ja Vichyssä (2008).
New impetus will be given to this area in the ‘Stockholm Programme’ for 2010 to 2014.
Seuraava järjestetään Espanjan puheenjohtajuuskaudella vuonna 2010.
information across countries would encourage Member States to put the Common Basic Principles into practice and strengthen their integration efforts.
Kotouttamiseen liittyvä tekninen yhteistyö perustuu niin sanottuun Haagin ohjelmaan eli EU:n jäsenvaltioiden vahvistamaan viisivuotiseen työohjelmaan, jonka tavoitteena on tiivistää yhteistyötä yhteisen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen kehittämisen vahvistamiseksi.
The mechanisms listed in this section are the cornerstones of this framework.
Tässä jaksossa mainitut mekanismit ovat tämän toimintakehyksen kulmakiviä.
In 2002, the National Contact Points on Integration (NCPIs) were brought together as an EU-level intergovernmental network for the exchange of information among representatives of the national ministries responsible for integration and the European Commission.
Kotouttamisasioiden kansalliset yhteyspisteet muodostivat vuonna 2002 EU:n tasolla toimivan hallitustenvälisen verkoston, jonka välityksellä voidaan vaihtaa tietoja kotouttamisasioista vastaavien jäsenvaltioiden ministeriöiden edustajien ja Euroopan komission kesken.
The network works to operationalise and enhance the implementation of technical cooperation, define common objectives, set targets or benchmarks, and strengthen coordination between national and EU policies.
Verkoston tavoitteena on tehostaa teknisen yhteistyön täytäntöönpanoa, määritellä yhteisiä tavoitteita, asettaa tavoite- tai vertailuarvoja ja parantaa kansallisten ja EU:n politiikkojen koordinointia.
The Commission structured the exchange of information and produced several comparative publications on integration policies and practices across the EU.
Komissio on luonut erilaisia rakenteita tietojenvaihtoa varten ja laatinut useita julkaisuja, joissa vertaillaan eri puolilla EU:ta käytössä olevia kotouttamispolitiikkoja ja toimintatapoja.
Its three Annual Reports on Migration and Integration in Europe contained information largely provided by the NCPIs on immigration policies and statistics and on the implementation of the Common Basic Principles on integration.
Komission laatimat kolme vuosikertomusta maahanmuutosta ja kotouttamisesta Euroopassa perustuvat laajalti kotouttamisasioiden kansallisten yhteyspisteiden toimittamiin tietoihin kotouttamispolitiikoista ja tilastoista sekä kotouttamista koskevien yhteisten perusperiaatteiden täytäntöönpanosta.
The Handbooks on Integration for policy-makers and practitioners were the main drivers of the exchange of information and practices facilitated by the NCPIs.
Päättäjille ja käytännön toimijoille tarkoitetut kotouttamiskäsikirjat ovat olleet tärkein keino kehittää tietojen ja toimintatapojen vaihtoa kansallisten yhteyspisteiden välityksellä.
The European Website on Integration takes this structured exchange of information to a higher level.
Kotouttamisasioiden eurooppalainen verkkosivusto nostaa jäsennellyn tietojenvaihdon uudelle tasolle.
The website is for all stakeholders and provides a public “gateway” for sharing information and practices from across all Member States and covers all dimensions of integration.
Sivusto on tarkoitettu kaikille sidosryhmille avoimeksi portaaliksi, jonka kautta voidaan jakaa tietoja ja toimintatapoja kaikkien jäsenvaltioiden kesken.
It is open to everyone and enables visitors to share good practices, to discover funding opportunities and look for project partners, to stay updated on the latest developments at EU, national and local level, and to stay in touch with members of the EU integration community.
Sen tarkoituksena on edistää kotouttamispolitiikkojen ja hyvien toimintatapojen leviämistä vaihtamalla tietoja hyviksi havaituista strategioista ja tukemalla yhteistyötä hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä kautta EU:n.
By acting as a bridge between integration practitioners and policy-makers, the European Web Site on Integration is providing ‘Integration at your fingertips’ with high-quality content from across Europe, and fostering the community of integration practitioners.
Sivusto on avoinna kaikille kotouttamisasioista kiinnostuneille, jotka haluavat jakaa hyviä toimintatapoja tai etsiä rahoituslähteitä ja hankekumppaneita.
All of the following can be found on the website (www.integration.eu) :- A collection of innovative “good practices” on integration, presented in a clear and comparable way : The practices are drawn from European and national projects, local authorities and civil society organisations.
Sivusto tarjoaa myös tuoreimmat tiedot kotouttamisasioiden kehityksestä sekä EU:n tasolla että kansallisella ja paikallistasolla, ja sen kautta voi pitää yhteyttä kotouttamisalan toimijoihin eri puolilla EU:ta.
They are collected by using a common template, so they can be easily compared ;
Sivuston on tarkoitus olla kotouttamiskysymysten parissa toimivien ja päätöksentekijöiden yhteinen yhteydenpitoväline.
- Country information sheets, with the latest information concerning legislation and policy programmes ;
Sivustolla on ”kaikki kotouttamisesta” kätevästi saatavilla, ja sen toivotaan toimivan alan toimijoiden omana verkkoyhteisönä, jonne kootaan eri puolilta Eurooppaa laadukasta tietoa kotouttamiseen liittyvistä kysymyksistä.
European exchange of information and good practice the development of common projects.
Tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihto EU:n tasolla
The website was launched by the European Commission at the first meeting of the European Integration Forum in April 2009.
Euroopan komissio avasi kotouttamisasioiden verkkosivuston Euroopan kotouttamisfoorumin ensimmäisen kokoontumisen yhteydessä huhtikuussa 2009.
The development of the Forum is undertaken in cooperation with the European Economic and Social Committee, which has drawn up an exploratory opinion on the role of civil society in promoting integration policies.
Foorumin kehittämisessä on ollut mukana myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, joka on laatinut valmistelevan lausunnon kansalaisyhteiskunnan roolista kotouttamispolitiikkojen edistäjänä.
The Forum provides a consultation mechanism between civil society and the European Commission.
Kotouttamisfoorumi on kansalaisyhteiskunnan ja Euroopan komission välinen kuulemismekanismi.
The EU Common Agenda affirmed that a comprehensive approach to integration policy requires greater EU-level involvement of stakeholders from all levels of governance.
EU:n Yhteisessä toimintasuunnitelmassa vahvistetaan, että kattava lähestymistapa kotouttamispolitiikkaan edellyttää eri hallintoportaita edustavilta sidosryhmiltä suurempaa paneutumista EU:n tasolla.
The Forum represents one instrument to engage the actors of civil society in this process.
Foorumi on yksi väline, jonka avulla kansalaisyhteiskunnan toimijat voivat osallistua tähän prosessiin.
The European Integration Forum will provide a voice for representatives of civil society on integration issues, in particular relating to the EU agenda on integration, and for the Commission to take a proactive role in such discussions.
Euroopan kotouttamisfoorumi tarjoaa kansalaisyhteiskunnalle kanavan tuoda äänensä esiin kotouttamisasioissa, erityisesti kotouttamista koskevan EU:n toimintasuunnitelman yhteydessä. Komissio puolestaan voi toimia keskustelussa aloitteentekijänä.
The Forum will provide an added value as a complementary source of information, consultation, exchange of expertise and in drawing up recommendations.
Foorumin lisäarvo perustuu siihen, että sitä voidaan hyödyntää täydentävänä tietolähteenä ja kuulemisvälineenä.
The Common Basic Principles on Integration will be the guide for the Forum’s activities.
Se voi myös tukea asiantuntijavaihtoa ja antaa suosituksia. Foorumin toiminta perustuu kotouttamista koskeviin yhteisiin perusperiaatteisiin.
“European modules” have been agreed by the Member States at the Potsdam and Vichy ministerial conferences as one new means to further develop the exchange of information and good practice.
Potsdamin ja Vichyn ministerikokouksissa jäsenvaltiot ovat sopineet niin sanotuista Eurooppa-moduuleista, joiden avulla tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihtoa on tarkoitus kehittää edelleen.
Modules for topical integration issues are intended as practical instruments to assist policy-makers and practitioners.
Kotouttamiseen liittyviä ajankohtaisia aiheita käsittelevät moduulit on tarkoitettu päättäjien ja käytännön toimijoiden käytännön työvälineiksi.
The outputs could involve standards, benchmarks, peer reviews and other tools at their disposal and useful practical indications for successful implementation.
Ne voisivat muodostua standardeista, vertailuarvoista, vertaisarvioinneista ja muista työvälineistä sekä niiden käytännön toteuttamista koskevista ohjeista.
They are a way to bring forward and elaborate on the work already undertaken in the various forms of European cooperation on integration, including the three editions of the Handbook.
Niiden avulla voitaisiin edistää ja kehittää edelleen työtä, jota on jo tehty eri muodoissa kotouttamista koskevan EU:n tason yhteistyön puitteissa, esimerkiksi julkaisemalla kotouttamiskäsikirjaa.
One of the key priorities for future cooperation on integration policy is the development of evaluation and benchmarking tools.
Yksi kotouttamispolitiikkaa koskevan tulevan yhteistyön keskeisiä painopistealueita on arviointi- ja vertailutyökalujen kehittäminen.
Policy-makers can ensure that their integration policies are based on practice and evidence by conducting impact assessments, undertaking self-assessments and peer reviews, and collecting public and hard-to-reach migrant opinion.
Vaikutustenarviointien sekä itsearviointien ja vertaisarviointien avulla päättäjät voivat varmistaa, että niiden laatimat kotouttamispolitiikat perustuvat käytännön kokemuksiin. Lisäksi voidaan tehdä mielipidekyselyjä sekä suuren yleisön että vaikeasti tavoitettavien maahanmuuttajaryhmien keskuudessa.
Indicators may be used for that purpose.
Tätä varten voidaan käyttää indikaattoreita.
Common Basic Principle 11 calls for the development “of indicators and evaluation mechanisms to adjust policy, evaluate progress and make the exchange of information more effective.”
Yhteisessä perusperiaatteessa nro 11 todetaan, että on määritettävä ”indikaattorit ja arviointijärjestelmät, joilla mukautetaan politiikkaa, arvioidaan kotouttamisen edistymistä ja tehostetaan tietojenvaihtoa”.
This Common Basic Principle expresses the need for tools and yardsticks to enhance government’s capacity to evaluate the relevance, efficiency, effectiveness, sustainability, and impact of policies and practices.
Tässä yhteisessä perusperiaatteessa ilmaistaan tarve kehittää työkaluja ja mittausvälineitä, joiden avulla voidaan parantaa hallitusten kykyä arvioida politiikkojen ja toimintatapojen merkityksellisyyttä, tehokkuutta, vaikuttavuutta, kestävyyttä ja vaikutuksia.
Increasing calls at EU level for indicator-based evaluations have been linked to new funding opportunities for comparative indicators and evaluation frameworks.
EU:n tasolla on vaadittu yhä voimakkaammin indikaattoreihin perustuvia arviointeja, ja uusien rahoitusmahdollisuuksien myötä voidaankin laatia vertailevia indikaattoreita ja arviointikehyksiä.
Over the past fifteen years, the European Commission has supported half a dozen research projects on the various indicator types as well as feasibility studies on the development of a common EU benchmarking framework.
Euroopan komission tuella on viidentoista viime vuoden aikana toteutettu puolisen tusinaa tutkimushanketta, joissa on kehitetty erityyppisiä indikaattoreita, ja EU:n yhteisen vertailuarviointikehyksen laatimista koskevia toteutettavuustutkimuksia.
Targeted financial instruments
Kohdennetut rahoitusvälineet
Integration-related priorities have been reflected in several mainstream financial programmes, such as the European Social Fund, as well as in the areas of urban development, education and culture.
Kotouttamiseen liittyvät painopisteet on otettu huomioon useissa yleisissä rahoitusohjelmissa, esimerkiksi Euroopan sosiaalirahastossa, sekä kaupunkikehityksen, koulutuksen ja kulttuurin alalla.
As for targeted integration policies for legallyresident third-country nationals, the first round of funding centred around the transnational actions of the INTI programme (18 million Euros spent on 64 projects from 2003 to 2006).
Ensimmäisissä rahoitusohjelmissa, joiden kohderyhmänä ovat nimenomaan EU:n alueella laillisesti asuvat kolmansien maiden kansalaiset, keskityttiin INTI-ohjelman puitteissa toteutettaviin valtioiden välisiin toimiin (18 miljoonaa euroa 64 hankkeen toteuttamiseen vuosina 2003–2006).
These projects contributed to the development of technical cooperation by promoting dialogue with civil society, evaluating practices and setting up networks at EU level.
Hankkeilla tuettiin teknisen yhteistyön kehittämistä edistämällä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa, arvioimalla toimintatapoja ja luomalla verkostoja EU:n tasolla.
Since 2007, the European Fund for the Integration of third-country nationals (825 million Euros for 2007-2013) finances Member States’ annual programmes (93% of the total budget) as well as Community actions (7%).
Vuodesta 2007 Euroopan kotouttamisrahastosta (määrärahat 825 miljoonaa euroa kaudelle 2007–2013) on tuettu jäsenvaltioiden vuosiohjelmia (93 % kokonaisbudjetista) sekä yhteisön toimia (7 %).
The general objective of the Integration Fund is to support the efforts made by Member States in enabling third-country nationals to fulfil the conditions of residence and to facilitate their integration into European societies.
Kotouttamisrahaston yleistavoitteena on tukea jäsenvaltioiden toimia, joiden avulla ne auttavat kolmansien maiden kansalaisia täyttämään oleskelun edellytykset ja helpottavat näiden kotoutumista eurooppalaiseen yhteiskuntaan.
To this end, the Integration Fund contributes to the development and implementation of national integration strategies in all aspects of society, in particular taking into account the principle that integration is a two-way dynamic process of mutual accommodation by both immigrants and citizens of Member States.
Tätä varten kotouttamisrahastosta tuetaan kansallisten kotouttamisstrategioiden kehittämistä ja täytäntöönpanoa kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla erityisesti ottamalla huomioon se, että kotoutuminen on dynaaminen, kaksisuuntainen prosessi, joka edellyttää joustavuutta sekä maahanmuuttajilta että jäsenvaltioiden kansalaisilta.
According to Article 3 of the Decision, the Integration Fund shall contribute to the following specific objectives :
Kotouttamisrahaston perustamispäätöksen 3 artiklan mukaan rahastosta tuetaan seuraavien erityistavoitteiden toteuttamista:
•Facilitation of the development and implementation of admission procedures relevant to, and supportive of, the integration process of third-country nationals ;
•Helpotetaan kolmansien maiden kansalaisten kotoutumisprosessin kannalta merkityksellisten ja sitä tukevien maahanpääsymenettelyjen kehittämistä ja täytäntöönpanoa.
•Development and implementation of the integration process of newly-arrived third-country nationals in Member States ;
•Kehitetään ja pannaan täytäntöön vasta maahan saapuneiden kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisprosessia jäsenvaltioissa.
•Increasing of the capacity of Member States to develop, implement, monitor and evaluate policies and measures for the integration of third-country nationals ;
•Parannetaan jäsenvaltioiden kykyä kehittää, panna täytäntöön, seurata ja arvioida kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskevia politiikkoja ja toimenpiteitä.
•Exchange of information, best practices and cooperation in and between Member States in developing, implementing, monitoring and evaluating policies and measures for the integration of third-country nationals.
•Harjoitetaan tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtoa ja yhteistyötä jäsenvaltioissa ja niiden välillä kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskevien politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanossa, seuraamisessa ja arvioimisessa.
The idea of a European Handbook on Integration emerged after the Thessaloniki European Council in June 2003.
Ajatus eurooppalaisen kotouttamiskäsikirjan laatimisesta syntyi kesäkuussa 2003 Thessalonikissa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkimainingeissa.
There, the Heads of State and Government stressed the importance of developing cooperation and exchange of information within the newly established NCPI network with a view to learning from each other.
Kokouksessa valtion- ja hallitusten päämiehet korostivat, että on tärkeää kehittää yhteistyötä ja tietojenvaihtoa uuden kotouttamisasioiden kansallisten yhteyspisteiden verkoston puitteissa, jotta jäsenvaltioiden toimijat voivat ottaa oppia toisiltaan.
To respond to this call, the Handbook was prepared to drive and structure this exchange.
Tätä varten laadittiin käsikirja ohjaamaan ja jäsentämään tätä tietojenvaihtoa.
The Handbook exercise was intended to be an ongoing, inclusive process, a living instrument which would not only improve over time on a step-by-step basis, but also contain updates on new developments, solutions and evaluation results.
Käsikirjasta haluttiin tehdä jatkuva, osallistava prosessi, elävä instrumentti, jota kehitetään jatkuvasti ja johon lisätään uusia aiheita, ratkaisuja ja arviointien tuloksia.
The intention is that policy-makers and practitioners draw on Handbook practices and conclusions when developing and promoting priorities or initiatives.
Tavoitteena on, että päättäjät ja käytännön toimijat voisivat käyttää käsikirjassa esiteltyjä toimintatapoja ja päätelmiä apuna painopisteiden määrittämisessä ja hankkeiden suunnittelussa.
Generally speaking, policy-makers formulate overall integration goals at their level of governance, make resources available, monitor implementation and evaluate outcomes.
Päättäjillä tarkoitetaan tässä niitä tahoja, jotka päättävät kotouttamisen yleisistä tavoitteista omalla hallintotasollaan, hankkivat niiden täytäntöönpanoon tarvittavat resurssit sekä valvovat toimien toteuttamista ja arvioivat tuloksia.
Practitioners translate goals into concrete programmes, set targets and undertake activities to reach them.
Käytännön toimijat taas laativat tavoitteiden pohjalta konkreettiset toimintaohjelmat, asettavat niihin liittyvät tavoitteet ja toteuttavat niiden saavuttamiseksi tarvittavat toimet.
It is beyond the scope of the Handbook exercise to cover the formation of overall integration law and policy.
Käsikirjassa ei käsitellä kotouttamislainsäädännön eikä -politiikan muotoilua yleensä.
Nor is it intended to describe specific programmes in great detail.
Siinä ei myöskään pyritä kuvailemaan yksityiskohtaisesti yksittäisiä ohjelmia.
Rather, each chapter of the three Handbook editions revolves around practicebased “critical success factors,” a non-exhaustive catalogue of good practice from a range of countries across the EU that meet one or more of those factors, and a set of conclusions.
Sen sijaan käsikirjan kaikkien kolmen laitoksen jokaisessa luvussa on olennaista ”keskeisten menestystekijöiden” käytännönläheinen kuvaus eli luettelo EU:n eri maissa muotoilluista hyvistä toimintatavoista, joihin sisältyy yksi tai useampi tällainen menestystekijä, ja niitä koskevat päätelmät.
The fact that a particular country is mentioned in relation to specific activities does not preclude that similar practices can be found in others across the EU.
Se, että jonkin toiminnan yhteydessä mainitaan jokin tietty maa, ei tarkoita, ettei vastaavaa toimintaa olisi toteutettu muuallakin EU:n alueella.
The Annexes to the Handbook explain how policies can be translated into projects and vice-versa as well as how policy-makers and practitioners can engage in mutual learning in order to improve their integration performance.
Käsikirjan liitteissä selitetään, miten politiikkaa voidaan muuntaa käytännön hankkeiksi ja päinvastoin ja miten päättäjät ja käytännön toimijat voivat ottaa oppia toisiltaan ja parantaa siten kotouttamistoimien tuloksia.
The Handbook’s chapters are based on the outcomes of fourteen technical seminars, hosted by national authorities.
Käsikirjan luvut perustuvat neljääntoista tekniseen seminaariin, joiden järjestelyistä vastasivat kansalliset viranomaiset.
Each hosting Member State proposed a technical seminar on an issue of integration policy or governance and then, together with the European Commission and the NCPIs, chose the workshop topics and speakers from across the EU.
Jokainen isäntänä toimiva jäsenvaltio ehdotti seminaarin aiheeksi jotakin kotouttamispolitiikkaan tai sen hallinnointiin liittyvää aihetta ja valitsi sitten työpajojen aiheet ja puhujat eri puolilta Eurooppaa yhteistyössä Euroopan komission ja kansallisten yhteyspisteiden kanssa.
The first edition had three topics, reflecting priorities identified in the European Commission’s 2003 Communication on Immigration, Integration and Employment.
Kotouttamiskäsikirjan ensimmäisessä laitoksessa käsiteltiin kolmea aihetta, jotka edustivat Euroopan komission vuonna 2003 antaman tiedonannon Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys painopisteitä.
Seminars in Copenhagen (February 2004), Lisbon (April 2004) and London (June 2004) led to three chapters :
Kööpenhaminassa (helmikuussa 2004), Lissabonissa (huhtikuussa 2004) ja Lontoossa (kesäkuussa 2004) järjestettyjen seminaarien pohjalta laadittiin seuraavat kolme lukua:
•Introduction of newly-arrived immigrants and recognised refugees ;
•Uusille maahanmuuttajille ja pakolaisaseman saaneille tarkoitetut tutustumisohjelmat
•Civic participation ;
•Osallistuminen yhteiskuntaelämään
• Indicators.
• Indikaattorit.
The second edition began to address topics from the Common Basic Principles and the EU Common Agenda.
Toisessa laitoksessa käsitellään yhteisiin perusperiaatteisiin ja EU:n yhteiseen toimintasuunnitelmaan liittyviä aiheita.
Five seminars in Tallinn (May 2005), Rome (July 2005), Dublin (October 2005), Berlin (December 2005) and Madrid (April 2006) led to four chapters :
Tallinnassa (toukokuussa 2005), Roomassa (heinäkuussa 2005), Dublinissa (lokakuussa 2005), Berliinissä (joulukuussa 2005) ja Madridissa (huhtikuussa 2006) järjestettyjen seminaarien pohjalta laadittiin seuraavat neljä lukua:
•Mainstreaming immigrant integration ;
•Maahanmuuttajien kotouttamisen valtavirtaistaminen
•Housing in an urban environment ;
•Asuminen kaupunkiympäristössä
•Economic integration ;
•Taloudellinen integraatio
•Integration governance.
•Kotouttamisen hallinnointi.
This third and current edition continues to provide a mix of substantive and methodological topics for exchange.
Myös tässä käsikirjan kolmannessa laitoksessa käsitellään erilaisia tietojen ja kokemusten vaihtoon liittyviä aiheita ja menettelytapoja.
Six seminars in Vienna (November 2007), Paris (November 2007), Athens (March 2008), Dublin (May 2008), Lisbon (November 2008), and Tallinn (February 2009) led to the following chapters :
Wienissä (marraskuussa 2007), Pariisissa (marraskuussa 2007), Ateenassa (maaliskuussa 2008), Dublinissa (toukokuussa 2008), Lissabonissa (marraskuussa 2008) ja Tallinnassa (helmikuussa 2009) järjestettyjen seminaarien pohjalta on laadittu seuraavat luvut:
•European exchange of information and good practice ;
•Tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihto EU:n tasolla
•Mass media and integration ;
•Tiedotusvälineet ja kotoutuminen
•Awareness-raising and migrant empowerment ;
•Tietoisuuden lisääminen ja maahanmuuttajien voimaannuttaminen
•Dialogue platforms ;
• Keskustelufoorumit
•Acquisition of nationality and the practice of active citizenship ;
•Kansalaisuuden saaminen ja aktiivinen kansalaisuus
•Immigrant youth, education and the labour market.
•Maahanmuuttajanuoret, koulutus ja työmarkkinat.