natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These results make it clear that a strong intensification of work occurs in the whole of Europe.
Tämäkin johtuu pääasiassa siitä, että vastausluokal on ryhmitelty uudelleen (viiden sijasta kolme).
the other countries. But this result is mainly caused by the rephrasing of the answering categories (from 5 to 3).
Verrattaessa vuoden 1995 ja 1994 tuloksia käy ilmi, että aikapaineiden lisääntyminen on jatkuvaa.
Increasing job autonomy?
Lisääntyykö työn itsenäisyys?
Netherlands European Survey
Alankomaat Euroopan työolotutkimus
Main observations blue collar workers are under great pressure to perform but do not have the means to control their work problems.
Tärkeimmät huomiot mahdollisuuksia hallita työhönsä liittyviä ongelmia.
Blue collar workers' jobs are to a large extent characterised by dull work.
Ruumiillisen työn tekijöiden ammateissa työ on usein yksitoikkoista.
The analysis of time constraints and job autonomy in the European Surveys on Working Conditions (1991; 1996) and in national surveys shows that: autonomy).
Aikapaineiden ja työn itsenäisyyden analysointi Euroopan työoloja koskevissa tutkimuksissa (1991; 1996) ja maakohtaisissa raporteissa osoittaa seuraavaa:
Skilled blue collar workers are mostly in the high strain jobs.
Eniten terveyteen liittyviä ongelmia on paljon kuormittavissa töissä.
These workers must perform to high standards, but do not have the possibility to control their work.
Tutkimukset tukevat "aikapaineet -työn itsenäisyys" -mallin paikkansapitävyyttä.
High strain jobs lead to the highest health complaints.
aikapaineita, paljon itsenäisyyttä).
The surveys support the validity of the "time constraints-job autonomy" model.
Heidän työnsä on vaativaa, mutta heillä ei ole mahdollisuuksia vaikuttaa siihen.
Summing up, this profile confirms to a great deal the continued existence of a tayloristic kind of division of work in Europe: managerial jobs have most of the autonomy within organisations,
Euroopassa vallitsee edelleen tayloristinen työnjako. Työn itsenäisyys organisaation sisällä on sinirinta johtotehtävissä, kun taas ruumiillisen työn tekijöillä on paljon suorituspaineita mutta vain vähän
Unskilled blue collar workers are mainly in passive jobs: workers do not experience high demands for work and cannot control their working environment.
Ammattitaidottomat ruumiillisen työn tekijät työskentelevät enimmäkseen passiivisissa ammateissa. Työntekijöihin ci kohdistu korkeita vaatimuksia työn suhteen, eikä heillä ole vaikutusmahdollisuuksia työympäristöönsä.
Administrative and servicejobs are most prominent among the low strain jobs (few time constraints, a lot of
Hallinto- ja palvelutyöt ovat suurin vähän kuormittavien töiden ryhmä (vähän
A comparison of the percentages "high strain" jobs by sector, gender and by age group does not show overall comparable results
Paljon kuormittavien ammattien prosentuaalisen osuuden vertailu sukupuolen tai ikäryhmän mukaan ei tuota keskenään vertailukelpoisia kokonaistuloksia Euroopan työoloja koskevan tutkimuksen ja maakohtaisten tutkimusten välillä.
However, the general picture is rather that high strain working situations are on the increase.
Tämä suuntaus tuntuisi osoittavan, että ongelmat ovat kasvamaan päin Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
detectable in the European Surveys. The trends in the different countries resemble each other, which makes it clear that this result is not a coincidence.
Tämän analyysin keskeisenä päätelmänä on se, että aikapaineita ja työn itsenäisyyttä kuvaavien indikaattorien avulla voidaan tunnistaa paljon kuomiittavia töitä.
Such a trend would indicate that problems are increasing in the European Member States.
Euroopan työoloja koskeva tutkimus antaa tietoja tällaisten ammattien aiheuttamista terveyshaitoista Euroopan unionissa.
between the European survey and the national surveys. One result common to all surveys is the transport sector featuring among the high risk sectors.
Yksi kaikille tutkimuksille yhteinen tulos on se, että kuljetus- ja liikenneala kuuluu suuririskisiin aloihin.
Low risk sectors are not the same for all countries.
Pieniriskiset alat vaihtelevat maittain.
Looking at the risks according to gender, there are large differences between countries and between the results from the national surveys and the European survey.
Kun riskejä tarkastellaan sukupuolen mukaan, esiintyy suuria eroja eri maiden välillä sekä maakohtaisten tutkimusten ja Euroopan työoloja koskevan tutkimuksen välillä.
The same divergence can be seen for the risks according to age group.
Sama pätee riskien jakautumiseen ikäryhmittäin.
The main conclusion from this analysis is that time constraints and job autonomy indicators can help identify high strain jobs.
Aikapaineet ovat kasvaneet selvästi kaikkialla Euroopassa.
These jobs have detrimental health effects.
Kasvu on selvästi havaittavissa Euroopan työoloja koskevissa tutkimuksissa.
The European Survey on Working Conditions gives information about such detrimental work situations in the Europe Union.
Eri maissa vallitsevat suuntaukset muistuttavat toisiaan, minkä perusteella voidaan varmasti sanoa, että tulos ei ole pelkkä
The picture for job autonomy is not as clear.
Työn itsenäisyyden suhteen kuva ei ole aivan yhtä selvä.
The few results suggest that job autonomy is also on the increase in Europe.
Ne muutamat tulokset, joita on käytettävissä, viittaavat siihen, että työn itsenäisyys kasvaa Euroopassa.
Therefore it would be possible that increasing time constraints are compensated by more decision latitude for workers.
Näin ollen on mahdollista, että työntekijöiden kasvavat vaikutusmahdollisuudet tasoittavat aikapaineiden lisääntymistä.
If such a result could be detected, it
Tällainen tulos merkitsisi sitä, että työt ovat muuttumassa aktiivisemmiksi Euroopassa.
There is a visible increase in time constraints in the whole of Europe. This increase is clearly
Yleisesti voidaan kuitenkin sanoa, että stressaavat työtilanteet lisääntyvät.
EUROPEAN SURVEYS ON WORKING CONDITIONS
EUROOPAN TYÖOLOJA KOSKEVIA TUTKIMUKSIA
As social integration moves forward, and as the number of initiatives dealing with the work environment at Community level increase, more comprehensive and homogeneous data on the working conditions in the Community is required.
Sosiaalisen yhdentymisen edetessä ja työympäristöä koskevien yhteisöaloitteiden lisääntyessä tarvitaan entistä kattavampaa ja yhtenäisempää tietoa työoloista Euroopan unionissa.
The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions has carried out two surveys (1991, 1996) on the working environment in Europe.
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö on tehnyt kaksi eurooppalaista työympäristöä käsittelevää tutkimusta (1991, 1996).
These surveys have formed an important part of the Foundation's work in the area of its programme concerned with improving the quality of employment and of working conditions.
Nämä tutkimukset muodostavat merkittävän osan säätiön toimintaa sen ohjelman työelämän ja työolojen laadun parantamista tutkivalla osa-alueella.
This leaflet has been produced by Steven Dhondt, NIA-TNO B.V.
Tämän esitteen laati Steven Dhondt, NIA-TNO B.V.
PUBLICATIONS ό cc ι ι
JULKAISUJA ι o GO ι
RELATED PUBLICATIONS
UUSIA JULKAISUJA
FOR FURTHER INFORMATION
Seuraavat loiseen Euroopan työoloja
New publications emanating from the information collected through the Second European Survey are to be published by the end of 1997.
Lisätietoja tästä hankkeesta antaa: Dimitrios Politis virallisista myyntipisteistä tai Euroopan koskevaan tutkimukseen pohjautuvat yhteisöjen virallisten julkaisujen uudet julkaisutjulkaistaan vuoden 1997 Euroopan elin- ja työolojen toimistolta, L-2985, Luxemburg.
Where prices are not quoted, the document is free of charge and is available from the Foundation.
ei ole mainittu, julkaisu on maksuton ja sitä saa säätiöltä pyydettäessä.
■ A disk with the SPSS data in raw format is available ('rom the Foundation, subject to certain conditions, by special request.
■ Levyke, joka sisältää muokkaamattoman SPSS-datan, on pyydettäessä ja tietyillä edellytyksillä saatavana säätiöltä.
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland. Tel: +353 1 2043 100 Fax: +353 I 2826 456/2824 209 E-mail: postmaster@eurofound.ie EF/97/43/EN
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö Wyattville Road, Loughlinstown, Co.
THE WORKING CONDITIONS OF THE SELF-EMPLOYED IN THE EUROPEAN UNION
YRITTÄJIEN TYÖOLOT EUROOPAN UNIONISSA
This summary is based on an analysis of the findings of the Second European Survey on Working Conditions conducted in 1996 by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (see page 7).
Euroopan elinja työolojen kehittämissäätiö teki vuonna 1996 tutkimuksen Euroopan työoloista (ks. sivu 7). Tämä on yhteenveto tutkimuksen tärkeimmistä tuloksista yrittäjien työolojen kannalta.
This analysis was based on a sub-population of 2688 selfemployed workers.
Analyysissa on mukana 2 688 yrittäjää (yrittäjät, itsenäiset ammatin- ja elinkeinonharjoittajat, freelancerit) koskevat tiedot.
• Self-employment accounts for 18% of total employment in the European Union.
Yrittäjyys EUrssa. Euroopan unionin työllisistä on yrittäjinä 18 %.
The selfemployed population is predominantly male (66% men, 34% women) and has a higher average age than the population in paid employment.
Valtaosa yrittäjistä on miehiä (66 %). Yrittäjien keski-ikä on korkeampi kuin palkansaajien.
The service sector is becoming even more predominant (to the detriment of the primary and secondary sectors) since it accounts, in the case of selfemployed jobs held for less than one year, for over 75% of jobs (44% in services and 32% in commerce and hotel and restaurant work).
Keskittyminen palveluelinkeinoihin (alkutuotannon ja jalostuksen sijaan) näyttää jatkuvan: alle vuoden yrittäjinä olleista yli 75 % harjoittaa palveluelinkeinoa (palvelut 44 %, kauppa tai majoitus- ja ravitsemistoiminta 32 %).
• Over half of all selfemployed workers face substantial pressures due to the pace and speed of work.
Aikapaineet alkutuotannossa sekä majoitus- ja ravitsemistoiminnassa johtuvat siitä, että työ on suoritettava hyvin nopeassa tahdissa.
The pressures experienced by primary-sector and hotel and restaurant workers are due to the speed at which work has to be performed (high-speed work); they are also most exposed to very long working hours and shift work.
Näillä aloilla yrittäjät joutuvat myös tekemään pitkiä työpäiviä ja vuorotyötä.
Craft workers and selfemployed workers in the service sector are exposed to pressures arising from the organisation of production (very tight deadlines to be met).
Teollisuudessa ja palveluissa koetaan taas aikapaineita, jotka johtuvat työjärjestelyistä (tiukat aikataulut).
• Physical health problems affect selfemployed workers in the primary and secondary sectors in particular.
Terveysongelmat. Yrittäjät kärsivät fyysisistä terveysongelmista eniten alkutuotannossa ja jalostuselinkeinoissa.
Selfemployed workers in the service sector are more exposed, however, to health problems of a psychological kind.
Palveluelinkeinoissa kärsitään enemmän psyykkisistä terveysongelmista.
Hotel and restaurant workers are more exposed to stress than other workers.
Yrittäjät kokevat eniten stressiä majoitus- ja ravitsemistoiminnassa.
In the primary sector, there is substantial exposure to both physical and psychological health problems.
Alkutuotannossa toimivilla yrittäjillä on paljon sekä fyysisiä että psyykkisiä terveysongelmia.
• Selfemployed workers in the secondary and service sectors have the most job satisfaction: 84% of craft workers and 88% of service sector workers consider that they are learning new things from their work in comparison with 71% of traders, 67% of agricultural workers and only 54% of hotel and restaurant workers.
Yrittäjiä, jotka uskovat oppivansa uutta työssään, oli eniten palvelualalla (88 %) ja teollisuudessa (84 %). Muilla toimialoilla prosentti oli pienempi: kaupassa 71 %, maataloudessa 66,5 % ja majoitus- ja ravitsemistoiminnassa ainoastaan 54 %.
• A new typology of selfemployed workers can be constructed from the quality of working conditions and interest in the work performed.
Tuloksena uudenlainen typologia. Tutkimuksessa arvioitiin yrittäjien työoloja ja työtyytyväisyyttä toimialoittain.
Selfemployed workers working in the service sector are at the top of this evaluation scale and hotel and restaurant workers and in particular selfemployed workers in the primary sector are at the bottom.
Tulosten mukaan parhaassa asemassa ovat palvelualan yrittäjät ja huonoimmassa majoitus- ja ravitsemistoimintaa harjoittavat ja erityisesti alkutuotannossa toimivat yrittäjät.
is on the increase in the service sector (+2% in hotels and restaurants; +8% in the other services) to the detriment of the primary and secondary sectors. (Figures 1 and 2)
ainoastaan palveluelinkeinoissa (kauppa sekä majoitus- ja ravitsemistoiminta +2 %, muut palvelut +8 %).
Less than one worker out of five is now selfemployed in Europe (18%).
Yrittäjien osuus Euroopan työssäkäyvästä väestöstä on 18 % (alle yksi viidestä).
Overall, the proportion for which self-employment accounts is on the decline, since the figure is only 10% for jobs held for less than one year.
Trendi on edelleen aleneva, sillä alle vuoden työssä olleista vain 10 % on yrittäjiä.
Self-employment employed for less than 1 year
Yrittäjyys kasvaa yhteensä
50 overall average
50 työssä alle vuoden
% 0 services services primary sector craft workers commerce/ hotels and primary sector craft workers commerce/ hotels and restaurants restaurants selfemployed workers (detail) selfemployed workers (detail)
% 0 alkutuotanto teollisuus palvelut alkutuotanto teollisuus palvelut kauppa/ majoitus­ ja kauppa/ majoitus­ ja ravitse­mistoiminta ravitse­mistoiminta yrittäjät (yksityiskohta) yrittäjät (yksityiskohta)
■ Distribution by country higher than the average in Germany and the United Kingdom. (Figure 3)
Espanjassa, ja keskimääräistä enemmän teollisuusyrittäjiä on Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (ks. kuvio 3).
Self-employment is well above the European average in three countries of southern Europe: 46% of workers are selfemployed in Greece, 33% in Italy and 31% in Portugal.
Yrittäjiä on huomattavasti yli eurooppalaisen keskiarvon kolmessa Etelä-Euroopan maassa: Kreikassa heidän osuutensa työllisistä on 46 %, Italiassa 33 % ja Portugalissa 31 %.
The proportion of self-employment is lowest in Sweden (8%), Denmark (8%) and the Netherlands (10%).
Suhteellisesti vähiten yrittäjiä on Ruotsissa (8 %), Tanskassa (8 %) ja Alankomaissa (10 %).
□ services (34,5%)
□ palvelut (34,5 %)
I—.commerce/hotels '—' and restaurants (30%)
ΠΓ ι—ι kauppa/majoitus­ ja ravitsemistoiminta (30 %)
ΓΊ craft workers (22,5%)
1=1 teollisuus (22,5 %)
_BAR_ _BAR_ primary sector ( 13%)
□ alkutuotanto (13%)
■ Characteristics of selfemployed workers
Sukupuoli­ ja ikäjakauma sekä koulutustausta
Women account for only one-third of selfemployed workers.
Vain kolmasosa yrittäjistä on naisia.
The most predominant male group is the secondary sector which includes craft workers in construction trades and manufacturing industry.
Selvimmin miesvaltainen on jalostuselinkeino, johon sisältyvät teollisuus ja rakentaminen.
The under-35s account for only 30% of all selfemployed workers.
Yrittäjistä alle kolmasosa (30 %) on alle 35vuotiaita.
The under-25s (5% of the total) work largely in the sectors of commerce and hotels and restaurants (10%).
Alle 25-vuotiaita yrittäjiä (5 % kaikista yrittäjistä) on eniten kaupan alalla sekä majoitus- ja ravitsemistoiminnassa (10 % näiden alojen yrittäjistä).
Older selfemployed workers (55 or more) are very clearly over-represented in the agricultural group (27% in comparison with an average of 17%). (Table 1)
Vanhemmilla yrittäjillä on selvä yliedustus maataloudessa: yli 54-vuotiaiden osuus on 27 %, kun keskiarvo on 17 % (ks. taulukko 1).
Female selfemployed workers are increasing in number since they account for 39% of selfemployed workers who have been in their jobs for less than one year (this increase is taking place in all the sectors apart from the secondary sector).
Naisten osuus yrittäjistä kasvaa kuitenkin koko ajan: alle vuoden yrittäjinä olleista on naisia 39 %. Kasvua on tapahtunut kaikissa muissa elinkeinoissa paitsi jalostuksessa.
It is logical, therefore, that the proportion of women increases as age decreases (women accounting for
Naisten osuus on näin ollen suurempi nuoremmissa ikäryhmissä (42 % alle 25-vuotiaista mutta vain 29 % yli 54-vuotiaista yrittäjistä).
While the overall proportions are similar in terms of length of education, there are major differences between the different sectors.
Opintojen pituus vaihtelee huomattavasti eri toimialoilla. Selvästi pisimpään opiskelleita ovat palvelualan yrittäjät.
Workers in the service sector have attended education for the longest periods; workers in the primary sector are at the other end of the scale.
Nuorimpana opintonsa päättäneitä ovat alkutuotannossa toimivat yrittäjät.
Primary sector
Kauppa/ majoitus ja ravitsemis­toiminta
AGE AT THE END OF EDUCATION
IKÄ OPINTOJEN PÄÄTTYESSÄ
■ Exposure to physical risks
■ Työympäristön fyysiset vaarat
Craft and other selfemployed workers in the secondary sector are also more exposed than average to factors of physical discomfort, particularly workers in the construction sector (80% of whom suffer awkward postures).
Jalostuselinkeinoissa altistutaan myös keskimääräistä enemmän fyysisille kuormitustekijöille. Niistä kärsivät varsinkin rakentajat, joista 80 % joutuu työskentelemään hankalissa asennoissa.
Selfemployed workers in the service sector are least exposed, while hotel and restaurant workers are more exposed to these factors of physical discomfort.
Vähiten fyysisiä kuormitustekijöitä on palveluelinkeinoissa (enemmän majoitus- ja ravitsemistoiminnassa kuin muilla palvelualoilla).
(Table 2)
Haitat liittyvät joko itse työhön (toisto, vaarallisten aineiden käsittely jne.) tai työympäristöön (kuumuus tai kylmyys, melu jne.) (ks. taulukko 2).
(factor of discomfort experienced for at least one-quarter of time (%)
Haittatekijä (kuormitus, joka kestää vähintään 114 työajasta, %)
Primary sector
Alku­tuotanto
Craft workers
Kauppa/ majoitus ja ravitsemis­toiminta kivuliaat tai väsyttävät työasennot
53 handling heavy loads
53 raskaat nosto- ja siirtotehtävät
40 low temperatures (indoors or outdoors)
40 kylmyys (sisällä tai ulkona)
24.5 breathing fumes or hazardous substances
24,5 vaarallisten höyryjen tai aineiden hengittäminen
24 very loud noise
24 kova melu
19.5 temperatures that make you perspire even when you are not working
19,5 vaarallisten aineiden käsittely
■ Speed and pace of work organisation, is experienced largely by agricultural workers and hotel and restaurant workers.
Työnantajien osuus yrittäjistä on maataloudessa 33 %, teollisuudessa ja rakentamisessa 40 %, kaupassa 39 % ja palveluelinkeinoissa 37 %.
Very tight deadlines which are linked more with deadlines for delivering work and the planned organisation of work are more the lot of selfemployed workers in the secondary and service sectors.
Erilaiset aikapaineet johtuvat erilaisista työtilanteista ja vaihtelevat eri toimialoilla. Kiireinen työtahti liittyy tehtävien suoritusjärjestykseen ja koskee yrittäjiä lähinnä maataloudessa sekä majoitus-ja ravitsemistoiminnassa.
(Table 3)
Tiukat määräajat taas liittyvät toimitusaikatauluihin ja työjärjestelyihin ja vaikuttavat enemmän jalostusja palveluelinkeinoissa (ks. taulukko 3).
The majority of selfemployed workers have high work paces: in 52% of cases because of the need to meet very tight deadlines and in 52.5% of cases because work has to be performed at high speed.
1Yksityisyrittäjä, jolla on vähintään yksi alainen (kyselylomakkeen kysymys Q9). katsotaan työnantajaksi.
High speed work, connected more with task
Arvio ei todennäköisesti ole ole täysin kattava.
Pressures experienced because of the need to meet very tight deadlines are linked to the status of selfemployed workers. Employers1 are more
Se kertoo kuitenkin siitä, että työhön liittyvät aikapaineet ovat yhteydessä esimiesasemaan.
status and work under pressure
ammattiasema ja aikapaineet ennen kaikkea alan luonteesta.
□ all the time or at least one-quarter of time
Aikapaine ilmenee myös tunteena, että aika ei riitä työn loppuun viemiseen.
78 exposed to this type of pressure than those working alone, especially when they employ a large number of people.
Tunne siitä, että aika loppuu kesken, on yleisin maatalousyrittäjien keskuudessa.
1 to 5 none number of people managed
Turhautumista lisää vielä erittäin kiireinen työtahti.
Craft workers
Alku­tuotanto
Restaurants - Hotels
Majoitus­ ja ravitsemis­toiminta
52 very tight and very short deadlines (for at least one-quarter of time)
52 tiukat aikataulut (vähintään 114 ajasta)
52.5 high speed work (for at least one-quarter of time)
52,5 kiireinen työtahti (vähintään 1/4 ajasta)
16 not enough time to complete work
16 ei riittävästi aikaa saada työtä valmiiksi
Selfemployed workers work an average of 47 hours per week.
Yrittäjät työskentelevät keskimäärin 47 tuntia viikossa.
■ craft workers
= D teollisuus
_ commerce/hotels and restaurants
-e kauppa/majoitus­ ja ""■ ravitsemistoiminta
* Night work, weekend work
työtunnit/viikko
28% of selfemployed workers work at least one night per month.
Yötyötä tekee vähintään kerran kuukaudessa 28 % yrittäjistä.
Workers in the hotel and
vähintään kerran kuukaudessa, %
Craft workers night work at least once per month
Majoitus­ ja ravitsemis­toiminta yötyötä
Together with agricultural workers, they are also the most affected by Sunday work. (Table 4)
majoitus- ja ravitsemistoiminnassa sekä maataloudessa (ks. taulukko 4).
Working on Saturday is not at all atypical for the selfemployed population, an average of 83% of whom work at least one Saturday per month (this being the case for almost all hotel and restaurant workers).
Lauantaityö ei ole yrittäjille mitenkään poikkeuksellista. Keskimäärin 83 % yrittäjistä
■ Health
■ Yrittäjien terveys
While selfemployed workers in the secondary sector are less affected by psychological problems than other workers, workers in the primary sector combine both types of health problem.
Jalostuselinkeinoissa tomivilla yrittäjillä on vähemmän psyykkisiä terveysongelmia kuin muilla aloilla, kun taas alkutuotannossa toimivilla on sekä fyysisiä että psyykkisiä terveysongelmia.
Hotel and restaurant workers suffer the highest levels of stress (48%) followed by selfemployed workers in the services and agricultural workers.
Stressistä kärsitään eniten majoitus- ja ravitsemistoiminnassa (48 % alan yrittäjistä).
Traders are overall least exposed to health problems, whether physical or psychological.
Seuraavaksi eniten stressiä on palvelualalla ja maataloudessa. Vähiten terveysongelmia -fyysisiä ja psyykkisiä - on kauppiailla.
The longer the working hours, the more substantial the health problems (or the more they are consciously expressed).
Alkutuotannossa 73,5 % yrittäjistä on sitä mieltä, että työ vaikuttaa heidän terveyteensä (kaikista yrittäjistä keskimäärin 60,5 %).
This is borne out by selfemployed workers in the primary sector, 73.5% of whom consider that their work is affecting their health (in comparison with an average of 60.5%) and the largest percentages of whom in practice suffer from problems connected with physical health: in particular back pain (60.5% in comparison with an average of 33%) and muscular pain (39% in comparison with 20%).
Heillä on myös eniten terveydellisiä ongelmia: ennen kaikkea selkäkipuja, joita on 60,5 %:lla (keskimäärin 33 %:lla), ja lihaskipuja, joita on 39 %:lla (keskimäärin 20 %:lla). (Ks. taulukko 5)
When the health problems brought about by poor working conditions become chronic (which is the case for one-third of agricultural workers), this may represent a genuine "threat to health".
Ruumiillisen ja henkisen työn tekijöiden terveysongelmat eroavat selvästi toisistaan.