natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Free movement of labour, researchers and students must be stimulated, accompanied by decent wages and working conditions. The EU, Member States
Lausunto on osa Lissabonin strategiaa koskevaa komission työskentelyä, ja se hyväksyttiin 14. joulukuuta 2005 suurella äänten enemmistöllä.
At the request of the forthcoming Austrian Presidency, my colleagues Ms Belabed and Mr Van Iersel and I drew up an exploratory opinion on the road to the knowledge-based society.
Työntekijöiden, tutkijoiden ja opiskelijoiden vapaata liikkuvuutta on edistettävä samalla kun turvataan asianmukaiset palkat ja työolot.
This opinion, which forms part of our work in relation to the Lisbon Strategy, was adopted by a large majority on 14 December 2005.
EU:n, sen jäsenvaltioiden ja alueiden on suunnattava julkista rahoi-
Businesses, financial institutions and private foundations should increase their investments in the knowledge economy, supported by fiscal incentives.
Yritysten, rahoituslaitosten ja yksityisten säätiöiden tulisi lisätä investointejaan osaamistalouteen, ja niitä olisi tuettava tässä toiminnassa verokannustimilla.
In our opinion, we suggest that a common European area of knowledge be created, based on clearly defined targets, benchmarks, timetables and clear responsibilities.
Laatimassamme lausunnossa ehdotamme, että luodaan yhtenäinen eurooppalainen osaamisalue, joka perustuu selvästi määriteltyihin tavoitteisiin, vertailuanalyyseihin, aikatauluihin sekä selvään vastuunjakoon.
The knowledge society is a key pillar of the Lisbon Strategy and of the future of Europe.
Osaamisyhteiskunnan luominen on Lissabonin strate- gian ja Euroopan tulevaisuuden kannalta keskeinen tekijä.
Only if the EU manages to mobilise its full potential in terms of knowledge, research and innovation can it hope to hold its own among the high-tech economies of the 21st century.
Vain mobilisoimalla koko osaamis-, tutkimus- ja innovaatiopotentiaalinsa EU kykenee säilyttämään 2000- luvulla asemansa eturivin talousmahtina.
Every citizen, every region and every sector must be encouraged to participate in the knowledge society and be able to benefit from it.
Eurooppalaisen osaamisalueen luominen on oleellista Lissabonin strategian onnistumisen kannalta.
Key to the success of the Lisbon Strategy: a European area of knowledge.
Myös koulutus on yksi keskeinen tekijä: elinikäisen oppimisen peruskirja olisi pantava täytäntöön kaikilla tasoilla, ja sen täytäntöönpanoa olisi tuettava julkisilla ja yksityisillä investoinneilla sekä rakennerahastovaroilla.
In our opinion, we recommend that a series of measures be adopted. Above all, obstacles to the internal
Teollisuusalueita, teknologiapuistoja ja muita innovatiivisia ympäristöjä olisi tuettava.
Training is also a key factor: a charter for lifelong learning should be implemented, supported by public and private investment and the Structural Funds.
Lisäksi lausunnossa ehdotetaan, että käynnistetään jatkuva ohjattu vuoropuhelu päätöksentekijöiden motivoimiseksi kaikilla tasoilla sekä kansalaiskeskustelun edistämiseksi.
Industrial regions, technology parks and other inno-vation-friendly environments should be encouraged.
Eteneminen kohti osaamisyhteiskuntaa on haaste, jota on käsiteltävä kaikissa keskusteluissa ja joka kaikkien kansalaisten on pidettävä mielessään.
Finally, our opinion advocates the opening up of an ongoing, structured debate so as to increase the motivation of decision-makers at every level and promote dialogue with the public.
Kaikkia kansalaisia, alueita ja aloja on kannustettava osallistumaan osaamisyhteiskuntaan.
The challenge that the move to the knowledge society poses needs to feature in every debate and in the mind of every citizen.
Niiden on myös voitava hyötyä osaamisyhteiskunnan tuomista eduista, mikä tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden poistaa nykyisiä jakolinjoja.
(Continued from page 1) produced results in line with the direction envisaged and supported by the Committee in its opinions.
(jatkoa sivulta 1) käytännön näkökohtia ETSK:n työskentelyssä, joka tässä tapauksessa on osoittautunut onnistuneeksi ja noudattaa komitean lausunnoissaan määrittämiä ja kannattamia suuntaviivoja.
tant step forward, strongly supported by the EESC.
Reactor) rakentamisesta Cardaracheen Ranskaan oli tärkeä askel eteenpäin, jota ETSK on ilmaissut kannattavansa varauksetta.
The ITER will be two or three times larger than JET and will probably be built in 10 years time.
ITERistä tulee kahdesta kolmeen kertaa JETiä suurempi, ja sen rakentaminen kestänee kymmenisen vuotta.
European Torus) is the flagship of the EU’s fusion programme with a team of over 300 scientists.
JET (Joint European Torus) tutkimuslaitoksessa työskentelee yli 300 tiedemiestä, ja se on itse asiassa EU:n fuusio-ohjelman lippulaiva.
Fusion power offers the potential of an almost unlimited source of energy for future generations but it also presents some formidable scientific and engineering challenges.
Ydinfuusio tarjoaa tulevien sukupolvien käyttöön lähes rajattoman energialähteen, mutta siihen liittyy myös huomattavia tieteellisiä ja teknisiä haasteita.
It is called ‘fusion’ because it is based on fusing light nuclei such as hydrogen isotopes to release energy.
Kyseistä energiamuotoa kutsutaan fuusioksi sen vuoksi, että se perustuu kevyiden atomiytimien fuusioimiseen energian vapauttamiseksi.
The process is similar to that which powers the sun and other stars.
Auringossa ja muissa tähdissä vapautuva energia perustuu samaan reaktioon.
The recent decision to build an ITER (international thermonuclear experimental reactor) in Cardarache, France, was an impor-
Äskettäinen päätös ITER-reaktorin (International Thermonuclear Experimental
The TEN section also held a lively exchange of views with some young and highly motivated scientists from the centre on qualification needs, job perspectives, mobility challenges and job satisfaction.
TEN-jaoston jäsenet keskustelivat myös vilkkaasti eräiden tutkimuslaitoksessa työskentelevien nuorten ja erittäin motivoituneiden tutkijoiden kanssa ammattitaitotarpeista, uranäkymistä, liikkuvuuteen liittyvistä haasteista sekä työtyytyväisyydestä.
A tour into the heart of the research facilities completed this very interesting visit of a technological site believed by many scientists to be a highly promising source of energy for the future.
Tutustuminen tutkimuslaitoksen ydintoimintoihin täydensi erittäin kiinnostavan vierailun kyseiseen teknologiakeskukseen, jossa tutkittava energialähde on useiden tiedemiesten mielestä tulevaisuuden kannalta erittäin lupaava.
Nuclear fusion: an energy source for the future?
Ydinfuusiosta tulevaisuuden energialähde?
State aid: the case for innovation populations, getting Europe back on the right economic track is to be considered as our top priority.
Valtiontuki: esimerkkinä innovaatiot vuuden ja väestön ikääntymisen vuoksi on ensiarvoisen tärkeää, että Euroopan talous saadaan takaisin dynaamiselle kasvu-uralle.
State aid is not a miracle cure but if it is used appropriately and with caution, State aid can help provide the boost needed to get markets delivering again,’ she continued.
Valtiontuki ei ole mikään ihmelääke, mutta harkiten ja järkevästi käytettynä se voi auttaa palauttamaan markkinoiden dynamiikan”, hän täsmensi.
On 14 December, European Commissioner for competition, Neelie Kroes, came before the December plenary session of the Committee to speak on ‘State aid reform for the Lisbon Strategy: the case for innovation’.
Kilpailupolitiikasta vastaava komission jäsen Neelie Kroes puhui 14. joulukuuta 2005 pidetyssä täysistunnossa aiheesta ”Valtiontuen uudistaminen Lissabonin strategiaa ajatellen: esimerkkinä innovaatiot”.
Her statement was followed by a debate on the EESC’s opinion on State aid reform (rapporteur: Mr Antonello Pezzini, Group I, Italy).
Kroesin puheenvuoron jälkeen istunnossa keskusteltiin valtiontuen uudistamista koskevasta ETSK:n lausunnosta, jonka esittelijä oli Antonello Pezzini.
Neelie Kroes thanks the Committee for its support and for its proposals.
Neelie Kroes kiittää komiteaa sen antamasta tuesta ja tekemistä ehdotuksista.
Welcoming the EESC’s opinion, Ms Kroes declared that ‘The Lisbon agenda has never been so pressing.
Kroes suhtautui myönteisesti ETSK:n lausuntoon. ”Lissabonin strategia ei ole koskaan ollut niin ajankohtainen kuin nyt.
Faced with slow growth, lasting budget deficits, high unemployment, poor productivity and ageing
Hitaan talouskasvun, pysyvien budjettivajeiden, korkean työttömyysasteen, huonon tuotta-
She called upon the members of the EESC to generate and disseminate ideas and to collect responses, and to build a true partnership with stakeholders, in order to tailor the State aid framework to the Lisbon context.
Hän kehotti ETSK:n jäseniä synnyttämään ja levittämään ideoita sekä keräämään tietoa niitä koskevista reaktioista. Lisäksi hän kehotti luomaan todellisen kumppanuuden ETSK:n ja asianomaisten toimijoiden välille, jotta valtiontuen puitteet voidaan sovittaa yhteen Lissabonin strategian vaatimusten kanssa.
A year before accession — the results of work with Romania and Bulgaria
Vuosi ennen jäsenyyttä – katsaus Romanian ja Bulgarian kanssa tehtävän yhteistyön etenemiseen
Interview with Mr Varfalvi, Co-President of the EU–Romania JCC
EU:n ja Romanian neuvoa-antavan sekakomitean toisen puheenjohtajan Stefan Varfalvin haastattelu niitä uusiin aloitteisiin.
How was the participation of organised civil society in the negotiations for joining the EU and, more generally, in your country’s political processes?
Millä tavoin järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on osallistunut EU-jäsenyysneuvotteluihin ja yleisemmin maanne poliittiseen prosessiin?
way the EU works. Cooperation with the EESC has enabled us to see the EU from the inside and even led us to change the way we do things.
Liittymishetkellä Romaniassa otetaan käyttöön EU:n säännöt ja välineet ja mukaudutaan EU:n toimintatapoihin.
The discussions within the Joint Consultative Committee have made us evaluate more easily and practically the stage we have reached in our development and, why not say it, have given us the sense that Europe wants us.
Sekakomiteassa käydyt keskustelut ovat helpottaneet nykyisen kehitystilanteemme arviointia ja – sanottakoon se suoraan – antaneet meidän kokea, että EU haluaa meidät joukkoonsa.
Participation as observers in the EESC’s work over the coming period will probably help us improve our activity.
Osallistuminen tarkkailijoina ETSK:n työhön tulevana kautena auttanee meitä lisäämään aktiivisuuttamme.
Your participation in the Joint Consultative Committee makes you an expert on Europe.
Osallistumisenne neuvoa-antavan sekakomitean työhön on tehnyt teistä Eurooppa-asioiden asiantuntijan.
How do you see your role after EU accession?
Millaisena näette roolinne EU:hun liittymisen jälkeen?
The process of joining the EU is leading to many changes in your country.
EU:hun liittymiseen tähtäävä prosessi tuottaa parhaillaan maassanne monia uudistuksia.
In your opinion, what are the biggest changes for organised civil society?
Mitkä ovat mielestänne suurimmat muutokset järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kannalta?
Civil society organisations have been represented in various structures, such as: working groups for different negotiation chapters, ad hoc groups, a European Communication Council, monitoring committees of the Phare programme and Sapard programme, as well as in structures for the working of the national development plan, of the sectoral strategies and in the consultative councils with the councils for regional development of the six regions for planning.
Kansalaisjärjestöt ovat olleet edustettuina erilaisissa rakenteissa, joista esimerkkeinä mainittakoon eri neuvottelulukuja koskevat neuvotteluryhmät, väliaikaiset ryhmät, European Communication Council, Phare- ja Sapard-ohjel-mien seurantakomiteat, kansallista kehityssuunnitelmaa ja alakohtaisia strategioita valmistelevat ryhmät sekä kuuden alueen kehitystä suunnittelevan neuvoston neu-voa-antavat komiteat.
However, in general their opinion is listened to but rarely taken into consideration.
Yleisesti tarkastellen kansalaisjärjestöjen mielipiteitä kuullaan, mutta ne otetaan vain harvoin huomioon.
To my mind, accession to the EU can only be successfully achieved if the government has the active support of civil society.
Mielestäni EU:hun liittyminen voidaan toteuttaa menestyksekkäästi ainoastaan, jos hallituksella on tässä kansalaisjärjestöjen aktiivinen tuki.
What are the challenges you are still facing?
Mitä haasteita joudutte vielä kohtaamaan?
As a representative of the Romanian ESC, I believe it is very important to be able after accession to participate, using our experience, in supporting the position of European civil society and also to draw on the positive experience of the members.
Romanian talous- ja sosiaalineuvoston edustajana pidän hyvin tärkeänä, että voimme liittymisen jälkeen käyttää osaamistamme Euroopan kansalaisyhteiskunnan aseman tukemiseen sekä hyödyntää nykyisissä jäsenmaissa kerättyjä kokemuksia.
The EESC is the platform from which civil society expresses its opinions and tries to influence EU policies.
ETSK on foorumi, jossa kansalaisyhteiskunta ilmaisee kantansa ja pyrkii vaikuttamaan EU:n politiikkoihin.
Thus, I believe it is extremely important, taking into account the implications, for the future EESC Romanian members to express their points of view in a professional manner.
Näin ollen on mielestäni erittäin oleellista, että ETSK:n tulevat romanialaiset jäsenet ilmaisevat kantansa ammattimaisesti ja perustellusti.
Personally, I do not consider myself an expert in European issues, but the participation in EESC work itself offers me the possibility to acquire knowledge in the field and try to use this both in the country and in the EESC.
En pidä henkilökohtaisesti itseäni Eurooppa-asioiden asiantuntijana, mutta osallistuminen ETSK:n työhön tarjoaa minulle mahdollisuuden hankkia alan tietoa ja hyödyntää sitä sekä omassa maassani että ETSK:ssa.
While we can say that unions and employers’ associations are organised at present, with the observation that this organisation could still be improved, other interest groups are not yet sufficiently organised in Romania, which even generates problems as regards finding partners to replace the government representatives on the Economic and Social Council.
Vaikka Romanian ammattiliittoja ja työnantajajärjestöjä voidaankin nykyisin pitää järjestäytyneinä – on kuitenkin muistettava, että järjestäytymistä voitaisiin vielä parantaa – ”kolmas osapuoli”ei maassamme ole vielä riittävän organisoitunut. Sen vuoksi on jopa vaikeaa löytää kumppaneita valtiovallan edustajien korvaamiseksi talous- ja sosiaalineuvostossa.
A great problem Romania has had to face over these 15 years is legal instability.
Viimeisen 15 vuoden aikana suuri ongelma Romaniassa on ollut oikeudellinen epäva- kaus.
Through the negotiation of the accession chapters, this situation has significantly improved.
Liittymisneuvotteluiden myötä tilanne on kuitenkin huomattavasti parantunut.
On the other hand, the importance granted in the European Union to civil society has also had a positive effect on social dialogue.
Lisäksi Euroopan unionissa kansalaisyhteiskunnalle osoitettu merkitys on edistänyt työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua.
The accession process has also had the effect of much better information.
Liittymisprosessi on myös lisännyt tiedonkulkua.
We can therefore definitely say that the effects have been positive.
Kaiken kaikkiaan voidaan varauksettomasti todeta, että vaikutukset ovat olleet myönteisiä.
Interview with Mr Jeliazko Hristov, Co-President of the EU–Bulgaria JCC
EU:n ja Bulgarian neuvoa-antavan sekakomitean toisen puheenjohtajan Jeliazko Hristovin haastattelu
How was the participation of organised civil society in the negotiations for joining the EU and, more generally, in your country’s political processes?
Millä tavoin järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on osallistunut EU-liittymisneuvotteluihin ja yleisemmin maanne poliittiseen prosessiin?
If Bulgarian society is questioned, then it is areas such as corruption, the struggle against organised crime, reforms in the legal system, improvement of ecological standards and completing work in the field of the joint agricultural policy with the EU.
Kun puhutaan Bulgarian yhteiskunnasta, on todettava, että haasteita tarjoavat korruption vähentäminen, järjestäytyneen rikollisuuden vastainen taistelu, oikeusjärjestelmän uudistaminen, ympäristönormien parantaminen sekä EU:n yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvän työn viimeistely.
There are impending challenges for workers, employees and the trade unions, and these will become stronger after EU accession.
Myös työntekijöiden ja ammattiliittojen on kohdattava haasteita, jotka lisääntyvät EU:hun liittymisen myötä.
Unfortunately, there will be a reduction in employment in some sectors, particularly where compliance with EU standards requires additional investment, and this will lead to a new restructuring of employment.
Valitettavasti työllisyys vähenee tietyillä aloilla ja erityisesti sektoreilla, missä EU:n normien noudattaminen edellyttää lisäinvestointeja. Seurauksena on jälleen työllisyyden uudelleenstrukturointi.
The activities of the trade unions will be mainly focused on the implementation of the Lisbon strategy and the introduction of systems for information and consultation at the workplace, as well as integration into the European social dialogue and the dialogue with European civil society.
Ammattiliittojen toiminnan painopisteisiin tulee kuulumaan Lissabonin strategian toimeenpano, tiedonkulku- ja kuulemisjärjestelmien luominen työpaikoilla sekä integroituminen työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun EU:n tasolla ja keskusteluun eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan kanssa.
What have been the effects of your cooperation with the EESC?
Millainen vaikutus yhteistyöllä ETSK:n kanssa on ollut?
Unfortunately, we can say that civil society has hardly been involved at all in the accession negotiations.
Valitettavasti kansalaisyhteiskunta ei ole päässyt osallistumaan liittymisneuvotteluihin lähes ollenkaan.
The only thing we could do was to express our full support for this process and try to present a genuine image of Romania, so that the EU members could be persuaded that we want and we are capable of making the necessary efforts for accession.
Olemme voineet ainoastaan ilmaista täyden tukemme kyseiselle prosessille ja pyrkiä kaikin voimin esittämään todellisuudenmukainen kuva Romaniasta, jotta EU:n jäsenvaltiot vakuuttuisivat siitä, että pyrimme ja kykenemme liittymisen vaatimiin toimiin.
As a result, all the parties that received enough votes to enter Parliament have supported EU accession.
Tämän kannan vuoksi kaikki parlamentissa edustetut puolueet kannattavat EU:hun liittymistä.
The process of joining the EU is leading to many changes in your country.
EU:hun liittymisprosessi tuottaa parhaillaan maassanne monia uudistuksia.
For a significant part of the population, these concepts are not yet part of everyday life.
Mitä haasteita joudutte vielä kohtaamaan?
To my mind, this collaboration had an exceptionally beneficial influence.
Mielestäni tällä yhteistyöllä on ollut erittäin myönteinen vaikutus.
Through the work of the EU–Bulgaria Joint Consultative Committee the representatives of Bulgarian civil society got acquainted with the work of the EESC.
EU:n ja Bulgarian neuvoa-antavassa sekakomiteassa Bulgarian kansalaisyhteiskunnan edustajat pääsivät tutustumaan ETSK:n työhön.
Also, the Joint Committee itself developed and took positions on a number of issues in connection with our accession to the EU.
Lisäksi sekakomitea muodosti ja toi myös ilmi omat kantansa useasta EU:hun liittymiseen koskevasta kysymyksestä.
As a result of some of the positions the Joint Consultative Committee took, we can observe significant progress, including the attitude of the government towards civil society.
Osa näistä sekakomitean kannanotoista on vienyt kehitystä huomattavasti eteenpäin ja parantanut myös hallituksen asennetta kansalaisyhteiskuntaa kohtaan.
I have to mention that Group II of the EESC has been inviting representatives of CITUB and CL ‘Podkrepa’ since 2003 and, after the creation of the Bulgarian Economic and Social Council, we received strong support from the EESC.
Tässä yhteydessä on myös mainittava, että ETSK:n ryhmä II on kutsunut CITUB:n ja CL Podkrepan edustajia vieraikseen jo vuodesta 2003 lähtien, ja Bulgarian talous- ja sosiaalineuvoston perustamisen jälkeen olemme saaneet vahvaa tukea ETSK:lta.
I am grateful for the possibility we had to get acquainted with this important structure within the EU framework and to learn the mechanisms of the work of the civil societies of the Member States of the EU and of the Community as a whole.
Olen kiitollinen, että saimme tilaisuuden tutustua tähän EU:n rakenteen tärkeään osaan ja oppia EU:n jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskuntien sekä yleensäkin EU:n toimintatapoja.
Firstly, the State has started to pay greater attention to organised civil society.
Ensinnäkin valtio alkoi kiinnittää enemmän huomiota järjestäytyneeseen kansalaisyhteiskuntaan.
The formation of the Joint Consultative Committee in 1998 was a first indication.
Ensimmäinen merkki tästä oli neuvoa-antavan sekakomitean muodostaminen vuonna 1998.
For many years we had been striving for the creation of a Bulgarian Economic and Social Council, but it was not until 2003 that it started functioning.
Olimme vuosia pyrkineet Bulgarian talous- ja sosiaalineuvoston perustamiseen, mutta se aloitti toimintansa vasta vuonna 2003.
In spite of this, I think that the full role of organised civil society has not yet been recognised.
Kehityksestä huolimatta järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolia ei mielestäni ole vielä täysin tunnustettu.
Several previous governments did lead rather limited consultations with nongovernmental organisations and unfortunately this limited approach continues.
Useat aiemmat hallitukset eivät juuri kuulleet valtiovallasta riippumattomia organisaatioita, ja valitettavasti tätä rajoittunutta lähestymistapaa sovelletaan edelleen.
The preparatory process for our joining the EU, however, galvanised civil society organisations and encouraged new initiatives.This has in turn obliged us to be more proactive in carrying out information campaigns and in conducting what is in effect a communication strategy for our joining the EU.
Lisäksi hallintoa ei vieläkään pidetä kansalaisille suunnattuna palveluna, ja hallintotahot uskovat edelleen, että valtaan pääsy merkitsee absoluuttisen totuuden omaamista. Mielestäni kansalaisyhteiskunnan suurimpana haasteena onkin tällaisten asenteiden muuttaminen.
Address • European Economic and Social Committee, Rue Belliard 99, B-1040 Brussels Tel. (32-2) 546 93 96 or 546 95 86 Fax (32-2) 546 97 64 E-mail: press@esc.eu.int Internet: http://www.esc.eu.int
Osoite • Euroopan talous- ja sosiaalikomitea Rue Belliard 99, B-1040 Bruxelles P. (32-2) 546 93 96 tai (32-2) 546 95 86 F. (32-2) 546 97 64 Sähköposti: press@esc.eu.int Internet: http://www.esc.eu.int
Print run: 42 000 copies.
Painosmäärä: 42 000 kappaletta.
A PDF version of this newsletter is available on the EESC’s website: http://www.esc.eu.int/press/eescinfo/index_en.asp
Julkaisu on saatavilla PDF-muodossa ETSK:n sivustossa osoitteesta http://www.esc.eu.int/press/eescinfo/index_en.asp.
Next issue: February 2006.
Seuraava numero ilmestyy helmikuussa 2006.
It may sound immodest, but as President of the biggest trade union and the largest civil society organisation in Bulgaria I feel I have contributed to Bulgaria’s reintegration into Europe, because for me it is indeed a homecoming.
Tämä saattaa kuulostaa itsetietoiselta, mutta Bulgarian suurimman ammattiliiton ja samalla suurimman kansalaisjärjestön puheenjohtajana katson antaneeni oman panokseni Bulgarian uudelleen integroimiseksi Eurooppaan, sillä minusta kyse on nimenomaan kotiinpaluusta.