natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In both cases, the question that arises is whether Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 precludes imposition of a condition relating to the frequency of calving for the purposes of obtaining the suckler cow premium.
Molemmissa tapauksissa herää kysymys siitä, onko asetuksen N:o 1254/1999 3 artiklan f alakohta esteenä sille, että emolehmäpalkkion saamiseksi asetetaan poikimisen tiheyttä koskeva edellytys.
Furthermore, the Commission adds that the suckler nature must be assessed at the level of the herd as a whole and not as regards individual cows.
Komissio lisää, että sitä, onko kyseessä emolehmä, on arvioitava koko karjan tasolla eikä jokaisen lehmän tasolla.
Hence it considers that if there is evidence to indicate that a cow has not suckled its calf it is sufficient to assess whether the suckler nature of the herd has none the less been retained in order for the premium to be granted in respect of that cow.
Täten se katsoo, että jos on aihetta olettaa, että lehmä ei ole imettänyt vasikkaansa, palkkion myöntämiseksi kyseisestä lehmästä on riittävää tarkastella, säilyykö karja kuitenkin luonteeltaan emolehmäkarjana.
Also, according to the Commission, national conditions such as those laid down in the Regeling fail to take into account justifiable exceptions such as in the event of the death of the calf shortly after birth.
Lisäksi komission mukaan kansallisessa asetuksessa asetettujen edellytysten kaltaisissa kansallisissa edellytyksissä ei oteta huomioon perusteltuja poikkeustapauksia, kuten vasikan kuolemaa pian syntymänsä jälkeen.
It is not therefore possible, according to the Commission, for Member States to lay down conditions relating to the frequency of calving and the length of suckling for the purposes of the grant of the suckler cow premium.
Jäsenvaltiot eivät komission mukaan näin ollen voi asettaa emolehmäpalkkion myöntämiselle edellytyksiä, jotka koskevat poikimisen tiheyttä ja imetyksen kestoa.
By its first question, the national court is therefore seeking to ascertain, essentially, whether Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 must be interpreted as meaning that it precludes a Member State from making the grant of the suckler cow premium subject to a condition relating to the frequency of calving and the condition that the cow should have suckled its calf for at least four months.
Ensimmäisellä kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii siis pääasiallisesti saamaan selville, onko asetuksen N:o 1254/1999 3 artiklan f alakohtaa tulkittava siten, että se estää jäsenvaltiota asettamasta emolehmäpalkkion myöntämiselle poikimisen tiheyttä koskevan edellytyksen ja edellytyksen siitä, että lehmä on imettänyt vasikkaansa vähintään neljä kuukautta.
The Commission considers that, in order for a cow to be regarded as a suckler cow
Komissio katsoo, että lehmän on täytettävä ainoastaan kaksi asetuksen N:o 1254/1999 3 artiklan f alakohdassa esitettyä
Like the Netherlands and French Governments, I think that Article 3(f) of Regulation No 1254/1999
Alankomaiden ja Ranskan hallitusten tapaan katson, että asetuksen N:o 1254/1999 3 artiklan f
WINKEL meat breed and belonging to a herd intended for rearing calves for meat production.
samaan karjaan lihantuotantotarkoituksessa pidettävien vasikoiden kanssa.
That concept of a ‘suckler cow’ was clarified in Article 14 of the implementing regulation.
Kyseistä emolehmän käsitettä on täsmennetty soveltamisasetuksen 14 artiklassa.
That provision states which cows cannot be considered as suckler cows.
Tässä säännöksessä ilmoitetaan, mitä lehmiä ei voida pitää emolehminä.
However, none of the provisions of Regulation No 1254/1999 or of the implementing regulation explains what is meant by ‘suckler cow belonging to a herd intended for rearing calves for meat production’.
Missään asetuksen N:o 1254/1999 ja soveltamisasetuksen säännöksessä ei kuitenkaan selitetä, mitä on ymmärrettävä ”emolehmällä, joka kuuluu samaan karjaan lihantuotantotarkoituksessa pidettävien vasikoiden kanssa”.
First of all, the Court has consistently held that, in interpreting a provision of Community law, it is necessary to consider not only its wording, but also the context in which it occurs and the objectives pursued by the rules of which it is part. 9
Palautan aluksi mieleen yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön, jonka mukaan yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen tulkitsemisessa on otettava huomioon paitsi sen sanamuoto myös asiayhteys ja sillä lainsäädännöllä tavoitellut päämäärät, jonka osa säännös tai määräys on. 9
The concept of ‘rearing’, which may be defined as a set of techniques whereby animals are reared, by allowing them to be born and to develop in favourable circumstances, 10may be understood very differently from one Member State to another.
Karjankasvatuksen käsite, joka voidaan määritellä niiden tekniikoiden kokonaisuudeksi, joilla eläimiä kasvatetaan antamalla niiden syntyä ja kehittyä hyvissä olosuhteissa, 10voidaan kuitenkin käsittää hyvin eri tavalla eri jäsenvaltioissa.
It is clear from the wording of Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 that it does not contain any provision that expressly precludes application of conditions such as those laid down in the Regeling.
Asetuksen N:o 1254/1999 3 artiklan f alakohdan sanamuodon tarkastelusta ilmenee, että siihen ei sisälly mitään säännöstä, joka nimenomaisesti estäisi kansallisessa asetuksessa esitettyjen kaltaisten edellytysten soveltamisen.
On the contrary, under Article 45 of the implementing regulation Member States are to adopt all suitable measures necessary to ensure that that regulation is applied properly.
Päinvastoin soveltamisasetuksen 45 artiklan nojalla jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tämän asetuksen moitteettomaksi soveltamiseksi.
The French Government, for example, explains in its observations that in France the minimum period for suckling a calf for meat production is four weeks or even longer if the meat is to be marketed as ‘veal from suckled
Esimerkiksi Ranskan hallitus selittää huomautuksissaan, että Ranskassa lihantuotantotarkoituksessa pidettävän vasikan imetyksen vähimmäisaika on neljä viikkoa tai vielä pidempi, jos lihaa on pidettävä kaupan nimityksellä ”juottovasikka”. Vasikka voidaan
9 — See Case C-34/05 Schouten [2007] ECR I-1687, paragraph 25, and caselaw cited therein.
I-1687, 25 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
OPINION OF MR BOT — CASE C-446/06 cows’. The calf may even be weaned quickly and fattened in order to be marketed as young bull, heifer or bullock.
JULKISASIAMIES BOTIN RATKAISUEHDOTUS – ASIA C-446/06 jopa vieroittaa nopeasti ja lihottaa, jotta se voidaan myydä sonnivasikkana, hiehona tai härkänä.
11 is considered not to be a suckler cow.
11 luonteeltaan emolehmä.
The premium cannot therefore be granted, as happened in the case of Mr Winkel in the dispute in the main proceedings.
Palkkiota ei näin ollen voitaisi myöntää, kuten on asian laita pääasiassa Winkelin osalta.
The Commission acknowledges, moreover, that rearing methods may vary depending on the type of rearing and the breed being reared.
Komissio myöntää lisäksi, että kasvatusmenetelmät voivat erota karjanpitotyypin ja kasvatettavan rodun mukaan.
12However, it provides no details as to what rearing methods make a herd a suckler herd.
12 Se ei kuitenkaan täsmentänyt karjankasvatustapoja, jotka antavat karjalle emolehmäkarjan luonteen.
In its observations the Commission contends that ‘suckler nature’, which is necessary for the purposes of granting the premium for maintaining a herd of suckler cows, should be considered not at the level of individual cows but at the level of the herd as a whole.
Komissio väittää kuitenkin huomautuksissaan, että emolehmäkarjan luonnetta, joka on välttämätön palkkion myöntämiseksi emolehmäkarjan pitämisestä, ei ole tarkasteltava jokaisen lehmän tasolla vaan koko karjan tasolla.
Thus, if there is evidence to indicate that a suckler cow premium has been applied for in respect of cows that have not suckled their calves, grant of the premium will depend on whether or not the herd has retained its suckler nature.
Näin ollen jos on aihetta olettaa, että emolehmäpalkkiota on haettu lehmistä, jotka eivät ole imettäneet vasikoitaan, palkkion myöntäminen riippuisi siitä, säilyykö karja luonteeltaan emolehmäkarjana vai ei.
The Netherlands Government therefore considers that in order to apply Regulation No 1254/1999 it is necessary to define the concept of suckler cow as regards the condition that it must belong to a herd intended for rearing calves for meat production.
Alankomaiden hallitus katsoo näin ollen, että asetuksen N:o 1254/1999 täytäntöönpanemiseksi on tarpeen täsmentää emolehmän käsite samaan karjaan lihantuotantotarkoituksessa pidettävien vasikoiden kanssa kuulumista koskevan edellytyksen osalta.
I do not share that view, for the following reasons.
En ole samaa mieltä seuraavista syistä.
Conditions such as those laid down in the Regeling, which reflect current stockrearing practice in the Netherlands, thus make it possible to determine whether a cow belongs to such a herd and classify it as a suckler cow.
Kansallisessa asetuksessa asetettujen edellytysten kaltaisten edellytysten avulla, jotka heijastavat yleisiä karjankasvatuksen tekniikoita Alankomaissa, on Alankomaiden hallituksen mukaan siten mahdollista todentaa tällaiseen karjaan kuuluminen ja määritellä emolehmä.
Thus, if the condition relating to the frequency of calving is not satisfied or if the calf has not remained with the cow for at least four months, it is not possible to bring rearing into the equation and the cow
Näin ollen jos poikimisen tiheyttä ei noudateta tai jos vasikka ei jää emänsä luokse vähintään neljäksi kuukaudeksi, ei ole mahdollista puhua karjankas -vatuksesta ja katsottaisiin, ettei lehmä ole
Article 6(2) of Regulation No 1254/1999 provides that in order to qualify for the suckler cow premium a producer’s herd must comprise at lease 60% suckler cows and at most 40% heifers.
Asetuksen N:o 1254/1999 6 artiklan 2 kohdan nojalla tuottajan on pidettävä karjassaan emolehmiä vähintään 60 prosenttia ja hiehoja enintään 40 prosenttia voidakseen saada emolehmäpalkkiota.
To my mind, compliance with those percentages is designed to ensure that the herd is a suckler herd intended for rearing calves for beef production.
Mielestäni näiden prosenttilukujen noudattamisen tavoitteena on todellakin varmistua siitä, että karja on luonteeltaan emolehmäkarja, jossa on tarkoitus kasvattaa vasikoita naudanlihan tuotantoa varten.
The Commission stated in that letter that the general rule is that a calf must remain with its mother for an average of four months and that there were shortcomings in the Netherlands inspection system because it failed to take into account that average time.
Komissio täsmensi kyseisessä kirjeessä, että yleissääntönä on, että vasikan on pysyttävä keskimäärin neljä kuukautta emänsä luona ja että Alankomaiden valvontajärjestelmässä oli aukkoja, koska siinä ei otettu huomioon kyseistä keskimääräistä aikaa.
In the Commission’s view, that shortcoming constituted a risk because some producers might receive the premium in respect of animals that were not suckler cows at all.
Komission mukaan tämä aukko sisälsi vaaroja, koska tietty joukko tuottajia voi saada palkkiota sellaisten eläinten osalta, jotka eivät suinkaan ole emolehmiä.
However, even if the suckler nature is retained at herd level by means of those percentages, it is necessary, in order to record the 60% suckler cows, to give a detailed description of a suckler cow.
Joka tapauksessa vaikka emolehmäkarjan luonteen olisikin säilyttävä karjan tasolla kyseisten prosenttilukujen perusteella, emolehmien 60 prosentin osuuden laskemiseksi on tarpeen luonnehtia täsmällisesti, mikä emolehmä on.
That involves being able to distinguish suckler cows from other cows, such as dairy cows or heifers.
Kyse on mahdollisuudesta erottaa emolehmät muista lehmistä, kuten lypsylehmistä ja edelleen hiehoista.
If that were not the case, there would be a risk that a cow would be regarded as a suckler cow even though it was not intended for the rearing of calves.
Jos niitä ei voitaisi erottaa toisistaan, olisi olemassa vaara, että lehmää pidettäisiin emolehmänä, vaikka sitä ei ole tarkoitettu vasikoiden kasvatukseen.
That is why the Netherlands authorities amended the system of suckler cow premiums and thought it necessary to provide a more detailed definition of a suckler cow, 13since there is nothing in either Regulation No 1254/1999 or in the regulation implementing it to indicate what is meant by the concept of suckler cow ‘belonging to a herd intended for rearing calves for meat production’.
Tästä syystä Alankomaiden viranomaiset muuttivat emolehmäpalkkiojärjestelmää ja katsoivat parhaaksi täsmentää emolehmän määritelmää, 13koska mikään asetuksessa N:o 1254/1999 tai sen soveltamisasetuksessa ei osoita, mitä on ymmärrettävä käsitteellä emolehmä, joka kuuluu samaan karjaan lihantuotantotarkoituksessa pidettävien vasikoiden kanssa.
The Commission subsequently stated, in a letter to the Netherlands authorities of 7 November 2002, that although there is no objection to the criterion of four months with the mother, it is nevertheless necessary to examine whether the derogation from that rule may not be attributable to an exceptional and justifiable case that does not deprive the herd of its suckler nature.
Komissio täsmensi tosin myöhemmin 7.11.2002 päivätyssä Alankomaiden viranomaisille osoitetussa kirjeessä, että vaikka kriteerissä, jonka mukaan vasikan on pysyttävä emän luona neljä kuukautta, ei olekaan huomautettavaa, on joka tapauksessa tutkittava, ettei poikkeaminen tästä kriteeristä johdu perustellusta poikkeustapauksesta, jonka vuoksi karja ei menetä emolehmäkarjan luonnettaan.
In its observations it considers that the conditions relating to
Se katsoo huomautuksissaan, että poikimisen tiheyttä ja imetyksen kestoa koskevat edellytykset ovat liian
OPINION OF MR BOT — CASE C-446/06
JULKISASIAMIES BOTIN RATKAISUEHDOTUS – ASIA C-446/06 tiukkoja eivätkä mahdollista kyseisten perusteltujen poikkeustapausten, kuten vasikan kuoleman, huomioon ottamista.
That view is confirmed, in my opinion, by the objective and scheme of the Community provisions in question.
Tämän analyysin vahvistaa mielestäni kyseessä olevien yhteisön säännösten tavoite ja rakenne.
The general scheme of premiums for maintaining a herd of suckler cows is a tool designed to stabilise the markets and ensure a fair standard of living for the agricultural community.
Muistutan, että emolehmäkarjan pitämisestä maksettavia palkkioita koskeva yleinen järjestelmä on väline, jonka tarkoituksena on vakauttaa markkinat ja turvata maatalousväestön kohtuullinen elintaso.
That is why a global scheme of direct payments to producers was introduced in 1999.
Se on syy, jonka vuoksi vuonna 1999 perustettiin tuottajille maksettavaa suoraa tukea koskeva yleinen järjestelmä.
That scheme involves payments direct to the producer, in the form of suckler cow premiums, subject to compliance with the minimum number of suckler cows in the herd, namely at least 60% suckler cows.
Tässä järjestelmässä tukea maksetaan tuottajalle suoraan emolehmäpalkkioina, joiden maksaminen edellyttää sitä, että emolehmien osalta noudatetaan vähimmäismäärää eli että emolehmiä on karjassa vähintään 60 prosenttia.
In my view, there is nothing in the application of those conditions to prevent a producer from relying on such circumstances if he can show that the calf was removed from its mother due to force majeure or if removal is due to exceptional circumstances.
Mikään ei mielestäni estä mainittuja edellytyksiä sovellettaessa karjankasvattajaa vetoamasta tällaisiin olosuhteisiin, jos hän osoittaa, että vasikka on viety pois emänsä luota ylivoimaisen esteen tai poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi.
In order to ensure that such a system is fully effective, Member States must take the measures necessary to satisfy themselves that transactions financed by the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) are actually carried out and are executed correctly, and prevent and deal with irregularities. 14
Tällaisen järjestelmän täyden tehokkuuden takaamiseksi jäsenvaltioiden on toteutettava tältä osin tarvittavat toimenpiteet varmistuakseen Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) rahoitettavien toimien toteutumisesta ja säännönmukaisuudesta sekä estääkseen epäsäännönmukaisuudet ja määrätäkseen seuraamuksia niistä. 14
In other words, the purpose of the integrated administration and control system is to ensure, in particular, that the suckler cow premium is actually paid in respect of
Toisin sanoen yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tavoitteena on varmistua erityisesti siitä, että emolehmäpalkkio todellakin maksetaan lehmästä, joka
14 — See second recital of the implementing regulation, which refers expressly to the first recital of Regulation No 3508/92.
14 – Ks. soveltamisasetuksen johdantoosan toinen perustelukappale, jossa nimenomaisesti viitataan asetuksen N:o 3508/92 ensimmäiseen perustelukappaleeseen.
The position adopted by the Commission in those letters, to my mind, clearly shows that actual application of the conditions laid down in Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 requires Member States to specify the content of concepts such as belonging to a herd intended for rearing calves for meat production, and to do so in particular for inspection purposes.
Komission näissä eri kirjeissä ottama kanta osoittaa mielestäni hyvin, että asetuksen N:o 1254/1999 3 artiklan f alakohdassa esitettyjen edellytysten konkreettinen täytäntöönpano edellyttää, että jäsenvaltiot määrittelevät erityisesti valvontatarkoituksessa sellaisten käsitteiden, kuten käsitteiden, jotka koskevat kuulumista samaan karjaan lihantuotantotarkoituksessa pidettävien vasikoiden kanssa, sisällön.
WINKEL a cow intended for rearing a calf for meat production.
WINKEL on tarkoitettu vasikan kasvattamiseen lihantuotantoa varten.
since a heifer is a female bovine animal belonging to a meat breed which has not yet calved.
6 kohdan mukaan ainoa seikka, joka erottaa hiehon emolehmästä, on poikiminen, koska hieho on lihakarjarotuun kuuluva naaraspuolinen poikimaton nautaeläin.
Moreover, we have seen that under Articles 36 and 38 of Regulation No 2419/2001, if it is found that the number of suckler cows declared in the application is higher than the number actually found on the producer’s holding because some of the cows do not meet the necessary requirements, premiums may be reduced or excluded.
Lisäksi olemme nähneet, että asetuksen N:o 2419/2001 36 ja 38 artiklan nojalla voidaan soveltaa palkkioiden vähennyksiä tai poissulkemisia, jos havaitaan, että hakemuksessa ilmoitettu emolehmien lukumäärä osoittautuu suuremmaksi kuin karjankasvattajan tilalla todella todettu määrä, koska tietyt lehmät eivät täytä vaadittuja edellytyksiä.
I therefore think that making the suckler cow premium subject to conditions relating to the frequency of calving and the length of suckling are necessary in order to enable a Member State to satisfy itself that a suckler cow premium has actually been paid in respect of a cow that is intended to rear its calf for meat production.
Näin ollen katson, että on tarpeen asettaa poikimisen tiheyttä ja imetyksen kestoa koskevia edellytyksiä emolehmäpalkkiolle, jotta jäsenvaltio voi varmistua, siitä, että emolehmäpalkkio on todella maksettu lehmästä, joka on tarkoitettu kasvattamaan vasikkaansa lihantuotantoa varten.
Accordingly, the conditions laid down by the Regeling appear to me to be in accordance with the objective and scheme of the relevant legislative provisions.
Näin ollen kansallisessa asetuksessa asetetut edellytykset ovat mielestäni kyseessä olevien säännösten tavoitteen ja rakenteen mukaisia.
The objectives of Regulation No 1254/1999 would therefore be undermined if a premium were paid, for example, in respect of a cow which is intended only for milk production, which, as we have seen, may be the case if the calf is removed only a few weeks after birth.
Näin ollen asetuksen N:o 1254/1999 tavoitteet vaarantuisivat, jos palkkio maksettaisiin esimerkiksi lehmästä, joka on tarkoitettu ainoastaan maidontuotantoon, mikä voi olla asianlaita, kuten olemme havainneet, silloin kun vasikka viedään pois ainoastaan muutamia viikkoja syntymänsä jälkeen.
The Commission itself accepts this in its working document of 16 December 1999.
Komissio myöntää tämän itse 16.12.1999 päivätyssä työasiakirjassaan.
15It acknowledges that the absence of calves on the holding may lead to the conclusion that there are no calves intended for meat production being reared and that all the cows belong to the dairy herd.
15e myöntää, että vasikoiden puuttuminen tilalta voisi antaa olettaa, ettei vasikoita kasvateta lihantuotantotarkoituksessa ja että kaikki lehmät kuuluvat lypsykarjaan.
In the light of all those factors, I consider that Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 does not preclude a Member State from making the grant of the suckler cow premium subject to a condition relating to the frequency of calving and the condition that the cow has suckled its calf for at least four months.
Kaikki nämä seikat huomioon ottaen katson, että asetuksen N:o 1254/1999 3 artiklan f alakohta ei ole esteenä sille, että jäsenvaltio asettaa emolehmäpalkkion myöntämiselle poikimisen tiheyttä koskevan edellytyksen ja edellytyksen siitä, että lehmä on imettänyt vasikkaansa vähintään neljä kuukautta.
Moreover, the condition relating to the frequency of calving makes it possible to ensure that the cow is not a heifer.
Sitä paitsi poikimisen tiheyttä koskevan edellytyksen avulla voidaan varmistua siitä, että lehmä ei ole hieho.
According to Articles 3(g) and 6(6) of Regulation No 1254/1999, the only thing which distinguishes a heifer from a suckler cow is calving,
Asetuksen N:o 1254/1999 3 artiklan g alakohdan ja 6 artiklan
There is therefore no need to reply to the second question.
Näin ollen toiseen kysymykseen ei ole syytä vastata.
15 — See Annex I to the Commission’s observations.
15 – Ks. komission huomautuksissa oleva liite I. S
In the light of the above considerations, I suggest that the Court should reply as follows to the question referred by the College van Beroep voor het bedrijfsleven:
Edellä esitettyjen seikkojen perusteella ehdotan, että yhteisöjen tuomioistuin vastaa College van Beroep voor het bedrijfslevenin esittämään kysymykseen seuraavasti:
‘Article 3(f) of Council Regulation (EC) No 1254/1999 of 17 May 1999 on the common organisation of the market in beef and veal, as amended by Council Regulation (EC) No 1512/2001 of 23 July 2001, does not preclude a Member State from making the grant of the suckler cow premium subject to a condition relating to the frequency of calving and the condition that the cow has suckled its calf for at least four months.’
Naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17.5.1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 3 artiklan f alakohta ei ole esteenä sille, että jäsenvaltio asettaa emolehmäpalkkion myöntämiselle poikimisen tiheyttä koskevan edellytyksen ja edellytyksen siitä, että lehmä on imettänyt vasikkaansa vähintään neljä kuukautta.
JUDGMENT OF THE COURT (Third Chamber)28 February 2008 *
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (kolmas jaosto)
In Case C-446/06,
28 päivänä helmikuuta 2008 *
REFERENCE for a preliminary ruling under Article 234 EC from the College van Beroep voor het bedrijfsleven (Netherlands), made by decision of 13 October 2006, received at the Court on 31 October 2006, in the proceedings
Asiassa C-446/06, jossa on kyse EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka College van Beroep voor het bedrijfsleven (Alankomaat) on esittänyt 13.10.2006 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 31.10.2006, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
THE COURT (Third Chamber), composed of A. Rosas, President of the Chamber, U. Lõhmus, J.N. Cunha Rodrigues, A. Ó Caoimh and P. Lindh (Rapporteur), Judges,
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (kolmas jaosto), toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja A. Rosas sekä tuomarit U. Lõhmus, J. N. Cunha Rodrigues, A. Ó Caoimh ja P. Lindh (esittelevä tuomari),