natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— evaluation of training programmes for teachers and trainers;— conditions for becoming a teacher or trainer according to educational level;—inclusion of ICT, foreign languages, a European dimension and intercultural aspects into curricula;— career development and promotion systems in the teaching profession;— improvement of working conditions of teachers.
— opettajien ja kouluttajien koulutusohjelmien arviointi— opettajan tai kouluttajan ammattiin pääsyn vaatimukset koulutustason mukaan— tieto- ja viestintätekniikan, vieraiden kielten, eurooppalaisen ulottuvuuden ja kulttuurienvälisyydensisällyttäminen opetussuunnitelmiin— uralla edistyminen ja ylennysjärjestelmät opetusalalla— opettajien työolojen parantaminen.
European area of knowledge
Eurooppalainen osaamisalue
European area of research and innovation
Eurooppalainen koulutusalue
European area of education and training
Eurooppalainen tutkimusja innovaatioalue
European area of lifelong learning
Eurooppalainen korkeakoulutusalue
European higher education area
Eurooppalainenelinikäisen oppimisen alue
Across the EU there is currently not yet a common understanding of what basic skills are and should cover.For many, ‘basic’ refers to numeracy and literacy.
EU:ssa ei tällä hetkellä ole yhtenäistä käsitystä siitä, mitä perustaidot ovat ja mitä niihin tulisi sisältyä.
For some, ‘skills’ is narrower than ‘competencies’ and doesnot cover attitudes, aptitudes and knowledge.
Monienmielestä sana ”perustaidot” merkitsee luku- ja laskutaitoa.
Yet all these aspects need to be taken into account, bearing inmind lifelong learning and the diversity of education and training systems and cultures.
Tietoyhteiskunnassa ”taidot” on määriteltävä siten, että otetaan huomioonennakoidut tarpeet keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
‘Skills’ for the knowledge society need to be defined in view of needs anticipated in the medium and long-term, including not onlynumeracy and literacy (foundation skills) but also basic competencies in science, foreign languages, the useof ICT and technology, learning to learn, social skills, entrepreneurship, and what might be called general culture.
Näihin taitoihin kuuluvat luku- ja laskutaidon(perustaidot) lisäksi perusvalmiudet myös luonnontieteissä ja vieraissa kielissä, tieto- ja viestintätekniikan sekäteknologian käyttö, oppimaan oppiminen, sosiaaliset taidot, yrittäjyys ja yleissivistys.
While acknowledging the importance of other factors such as the role of the family or teen-age peer pressure, the acquisition of these ‘basic skills’ or ‘key competencies’ is largely dependent on the quality and relevance of teaching.
Vaikka muiden tekijöiden, kuten perheen aseman tai teini-iän vertaispainostuksen, merkitys myönnetäänkin,näiden ”perustaitojen” tai ”tärkeimpien valmiuksien” hankkiminen riippuu suuresti opetuksen laadusta jaasianmukaisuudesta.
There must therefore be a close link with the objective to improve education and trainingfor teachers and trainers.
Näiden tekijöiden onkin liityttävä kiinteästi tavoitteeseen opettajien ja kouluttajienkoulutuksen parantamisesta.
Ensuring and monitoring the acquisition of key competencies by all requires bothappropriate curriculum design for those at school and the effective use of lifelong learning opportunities foradults, paying special attention to disadvantaged groups.
Jotta voidaan varmistaa ja seurata, että kaikki saavat tärkeimmät valmiudet,koulujen opetussuunnitelmat on laadittava asianmukaisesti ja aikuisten on voitava tehokkaasti hyödyntäämahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä heikoimmassa asemassa oleviinryhmiin.
The acquisition or possession of key competencies needs to be testified by the award of degrees, diplomas,certificates or credits in a way that makes their recognition as straightforward as possible. Methodologicalwork is required in order to achieve this, even in areas where their assessment may be more difficult, e.g. concerning the acquisition of social competencies.
Tärkeimpien valmiuksien hankkiminen tai hallitseminen on osoitettava myöntämällä tutkintoja,tutkintotodistuksia tai opintosuorituksia siten, että niiden tunnustaminen on mahdollisimman yksinkertaista.Tämän tavoitteen saavuttamiseksi menetelmiä on kehitettävä sellaisillakin aloilla, joilla valmiuksienarvioiminen on vaikeaa, kuten sosiaalisten taitojen omaksumisessa.
• identifying new basic skills, and how these skills together with the traditional basic skills can be betterintegrated in the curricula, learned and maintained through life;• making attainment of basic skills genuinely available to everyone, including those less advantaged,those with special needs, school drop-outs and to adult learners;• promoting official validation of basic skills, in order to facilitate ongoing education and training andemployability.
• Määritetään uudet perustaidot ja se, miten ne ja perinteiset perustaidot voidaan yhä paremminsisällyttää opetussuunnitelmiin, miten ne voidaan omaksua ja miten niitä voidaan pitää yllä koko elämänajan.•Huolehditaan siitä, että kaikilla on todellinen mahdollisuus saavuttaa perustaidot, myös niillä, jotka ovatheikoimmassa asemassa, joilla on erityistarpeita ja jotka jättävät koulun kesken, sekä aikuisopiskelijoilla.•Edistetään perustaitojen virallista vahvistamista jatkuvan koulutuksen ja työllistyvyyden helpottamiseksi.
• Quantitative tools: indicators
• Määrälliset välineet: indikaattorit
— people completing secondary education;— continuous training of teachers in areas of emerging skills needs;— literacy attainment levels (a PISA indicator; PISA is the programme for international student assessmentcoordinated by OECD);— numeracy/mathematics attainment levels (also a PISA indicator);— learning to learn attainment levels;— percentage of adults with less than upper secondary education who have participated in any form of adulteducation or training, by age group.
— keskiasteen koulutuksen saaneet— opettajien jatkokoulutus aloilla, joilla tarvitaan uusien taitojen oppimista— lukutaidossa saavutetut tasot (PISA-indikaattori; PISA eli Programme for International Student Assessmenton OECD:n koordinoima kansainvälinen oppilasarviointiohjelma)— laskutaidossa ja matematiikassa saavutetut tasot (PISA-indikaattori)— oppimaan oppimisessa saavutetut tasot— niiden aikuisten prosentuaalinen osuus ikäryhmittäin, joilla ei ole ylemmän keskiasteen koulutusta ja jotkaovat osallistuneet johonkin aikuiskoulutuksen muotoon.
• Qualitative tools: areas for exchange of experience
• Laadulliset välineet: alat, joista vaihdetaan kokemuksia
— performance and results in the mother tongue, foreign language and mathematics up to the end of compulsory education;— literacy and numeracy developments in schools and in provision for adults.
— menestys ja tulokset äidinkielessä, vieraassa kielessä ja matematiikassa oppivelvollisuuden päättymiseensaakka— luku- ja laskutaidon kehitys kouluissa ja aikuiskoulutuksessa.
Skills for the knowledge society
Tietoyhteiskunnassa tarvittavat taidot
Present levels
Nykyiset tasot
EU average (
EU:n keskiarvo (
Average of three bestperforming in EU
Kolmen parhaitensuoriutuneen keskiarvo EU:ssa
Numeracy/mathematics (scores)
Tietotekniikkataidot /matemaattiset taidot (tulokset)
Literacy (scores)
Lukutaito (tulokset)
Source: PISA, OCDE, 2001.
Lähde: PISA, OECD, 2001.
) NL not included — average 14 member States.
) NL ei sisälly lukuihin – 14 jäsenvaltion keskiarvo.
This objective goes beyond the previously agreed requirement that all schools in the EU should have access tointernet and multimedia resources by the end of 2001.
Tämä tavoite on laajempi kuin aiemmin sovittu vaatimus, että kaikilla EU:n kouluilla on oltava käytössään Internet ja multimediaresursseja vuoden 2001 loppuun mennessä.
There are other crucial conditions concerning the best use of innovative teaching and learning techniquesbased on ICT.
Innovatiivisten, tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien opetus- ja oppimistekniikoiden tehokkaasta käytöstäon myös muita keskeisiä vaatimuksia.
— There was a previous agreement that all teachers would be skilled in the use of these technologies by theend of 2002 in order to provide pupils with a broad digital literacy.
—Aiemmin oli sovittu, että kaikki opettajat osaisivat käyttää näitä tekniikoita vuoden 2002 loppuun mennessä,jotta oppilaille pystytään tarjoamaan laaja digitaalinen lukutaito.
— ICT should be used for the purpose of enhancing the quality of education provided.
— Tieto- ja viestintätekniikkaa on käytettävä annettavan opetuksen laadun parantamiseen.
There is a need to identify areas and approaches where ICT has a clearly positive impact on teaching and learning.
On määriteltävä nealat ja toimintamuodot, joissa tieto- ja viestintätekniikalla on myönteinen vaikutus opettamiseen jaoppimiseen.
In this way, education and training will be able to turn towards learner-centred approaches that take fully into account thevariations in learning styles and pedagogical requirements among the student population.
Näin koulutuksessa voidaan ottaa käyttöön oppijakeskeisiä lähestymistapoja, joissa otetaanhuomioon opiskelijoiden erilaiset oppimistyylit ja pedagogiset vaatimukset.
In this context itis particularly important to guide and support teachers in their widening roles.
Samalla on erityisen tärkeääohjata ja tukea opettajia heidän yhä laajempien tehtäviensä suorittamisessa.
— It is equally important to assess if ICTs are actually used to their full extent and how they impact on theoutcomes of learning processes in terms of skills and knowledge acquisition.
— Yhtä tärkeää on arvioida, hyödynnetäänkö tieto- ja viestintätekniikkaa todella tehokkaasti ja miten sevaikuttaa oppimisprosessin tuloksiin saavutettujen tietojen ja taitojen kannalta.
— There is a need to support decision makers, at all levels, with a view to addressing current education policyissues (such as the integration of non traditional learners, curricular and didactic innovation, European andinternational collaboration) and providing them with means to implement ‘ICT-induced’ changes in education and training programmes.
— Eri tasojen päätöksentekijöitä on kannustettava käsittelemään ajankohtaisia koulutuspoliittisia kysymyksiä(kuten sitä, miten ne, jotka eivät perinteisesti ole opiskelleet, saadaan mukaan koulutukseen,opetussuunnitelmiin ja -menetelmiin liittyviä innovaatioita sekä eurooppalaista ja kansainvälistä yhteistyötä)ja annettava heille välineet toteuttaa tieto- ja viestintätekniikan tuomia muutoksia koulutusohjelmissa.
• providing adequate equipment and educational software so that ICT and elearning can be appliedeffectively in teaching and training practices;• encouraging the best use of innovative teaching and learning techniques based on ICT.
• Huolehditaan laitteistojen ja opetusohjelmistojen asianmukaisuudesta, jotta tieto- ja viestintätekniikkaasekä sitä hyödyntäviä oppimismenetelmiä voidaan käyttää tehokkaasti opetuksessa ja koulutuksessa.• Kannustetaan tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien innovatiivisten opetus- ja koulutustekniikkojentehokasta hyödyntämistä.
— percentage of teachers who have been trained in ICT use in schools;— percentage of pupils and students using ICT in their studies;— percentage of learning sessions in teaching and training institutions using ICT.
— niiden opettajien prosentuaalinen osuus, jotka ovat saaneet koulutuksen tieto- ja viestintätekniikan käyttöönkouluissa— niiden oppilaiden ja opiskelijoiden prosentuaalinen osuus, jotka käyttävät tieto- ja viestintätekniikkaaopinnoissaan— oppilaitosten sellaisten oppituntien prosentuaalinen osuus, joilla käytetään tieto- ja viestintätekniikkaa.
— quality of hardware and software in schools;— use of ICTs in various subjects;— use of ICTs in non-formal education;— qualitative assessment of the use of ICT in education.
— korkealaatuiset laitteet ja ohjelmat kouluissa— tieto- ja viestintätekniikan käyttö eri aineissa— tieto- ja viestintätekniikan käyttö koulujärjestelmän ulkopuolisessa koulutuksessa— laadullinen arviointi tieto- ja viestintätekniikan käytöstä koulutuksessa.
Scientific and technological development and innovation are a sine qua non requirement in a competitiveknowledge-based society and economy.
Tieteellinen ja tekninen kehitys sekä innovaatio ovat välttämätön edellytys kilpailukykyisessä tietoonperustuvassa yhteiskunnassa ja taloudessa.
The joint meting of EU Ministers of Education and Ministers of Research in Uppsala in March 2001 stressed the need to increase the recruitment to scientific and technological disciplines throughout the whole education and training system, including through a general renewal ofpedagogy and closer links to working life and industry.
Upsalassa maaliskuussa 2001 pidetyssä EU:n opetuksesta jatutkimuksesta vastaavien ministereiden yhteisessä kokouksessa korostettiin, että tieteellisiä ja teknisiä aineitaopiskelevien määrää on lisättävä koko koulutusjärjestelmässä esimerkiksi uudistamalla yleisesti alan opetustasekä luomalla yhä läheisemmät yhteydet työ- ja elinkeinoelämään.
To those already engaged in scientific and researchprofessions, Europe needs to offer career prospects and rewards sufficiently satisfactory to keep them there.
Tieteen ja tutkimuksen aloilla työskenteleville Euroopan on tarjottava riittävän tyydyttävät uranäkymät ja palkkaus, jotta nämä pysyvät ammateissaan.
• increasing the interest in mathematics, science and technology from an early age;• motivating more young people to choose studies and careers in the fields of mathematics, science andtechnology in particular research careers and scientific disciplines where there are shortages of qualified personnel, in a short and medium term perspective, in particular through the design of strategiesfor educational and vocational guidance and counselling;• improving gender balance among people learning mathematics, science and technology;• securing a sufficient numbers of qualified teachers in mathematics and scientific and technical subjects.
• Lisätään kiinnostusta matematiikkaan, luonnontieteisiin ja tekniikkaan varhaisesta iästä alkaen.• Motivoidaan yhä useampia nuoria valitsemaan matematiikan, luonnontieteiden ja tekniikan alan opinnotja ura erityisesti tutkimusalalla ja niillä tieteenaloilla, joilla on puutetta pätevästä henkilökunnastalyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Tavoitteen toteuttamiseksi on erityisesti kehitettävä strategioitakoulutusta ja ammatinvalintaa koskevaa opastusta ja ohjausta varten.• Vahvistetaan naisten ja miesten tasapuolista edustusta matematiikan, luonnontieteiden ja tekniikanalan opinnoissa.• Varmistetaan, että matematiikan sekä luonnontieteellisten ja teknisten aineiden päteviä opettajia onriittävästi.
— increase in number of entries into mathematics, science and technology courses (upper secondary advancedlevels and tertiary levels, by gender);— increase in number of graduates in these areas, by gender;— increase in number of scientists and engineers, by gender;— increase in number of qualified teachers in MST (secondary level).
— matematiikan, luonnontieteiden ja teknisten alojen opinnot aloittavien määrän kasvu (toinen aste ja korkeaaste; eriteltynä sukupuolen mukaan)— näissä opinnoissa loppututkinnon suorittaneiden määrän kasvu eriteltynä sukupuolen mukaan— tutkijoiden ja insinöörien lukumäärän kasvu eriteltynä sukupuolen mukaan— pätevien matematiikan, luonnontieteiden ja teknisten aineiden opettajien määrän kasvu (toinen aste).
— inclusion of scientific and technical subjects in secondary education;— school strategies to encourage pupils to study natural science, technology and mathematics and to supportteaching in these subjects.
— luonnontieteellisten ja teknisten aineiden sisällyttäminen toisen asteen koulutukseen— koulukohtaiset strategiat, joilla kannustetaan oppilaita luonnontieteiden, teknisten aineiden ja matematiikanopintoihin ja tuetaan näiden aineiden opetusta.
Recruitment to scientific and technical studies
Tieteellisiin ja teknisiin opintoihin otettavien määrä
Number of graduates as percentageof total number (2000 for most countries)
Loppututkinnon suorittaneiden prosentuaalinen osuuskokonaismäärästä (vuonna 2000 useimpien maiden osalta)
EU average
EU:n keskiarvo
Natural science Mathematics and computer science Engineering, manufacturing and construction
Luonnontieteet Matematiikka ja tietotekniikka Tekniikka, tuotanto- ja rakennusala
Average of three best performing in EU8.3 %7.3 %20.1 %
Kolmen parhaiten suoriutuneen keskiarvo EU:ssa8,3 %7,3 %20,1 %
Source: Eurostat,. UOE data collection 2000 — provisional data.NB: GR: missing ; L: the country does not have a complete education system.
Lähde: Eurostat, UOE-kysely vuodelta 2000 – väliaikaisia tietoja.Huom.
Natural science includes also mathematicsand science ;A: professionally oriented tertiary education (ISCED 5B) is not included ; NL: PhD level studies (ISCED 6) missing.
EL: tiedot puuttuvat; L: maassa ei ole täydellistä koulutusjärjestelmää, luonnontieteisiin sisältyvät myösmatematiikka ja tietotekniikka; NL: tutkijakoulutus (ISCED 6) puuttuu tiedoista; A: ammatillisesti suuntautunut korkeaasteen koulutus (ISCED 5B) ei sisälly lukuihin.
In the knowledge society, achieving the objective to provide more effective and more relevant education andtraining throughout life increases the overall need for higher investment in education and training.
Jotta tietoyhteiskunnassa päästään tavoitteeseen antaa entistä tehokkaampaa ja asianmukaisempaakoulutusta läpi koko elämän, on yleisesti investoitava yhä enemmän koulutukseen.
This goesfor public spending on human resources, spending in private enterprises and investment by each individual.Although public finance is becoming generally tighter in EU countries, Europe cannot afford to hold back here.
Tämä koskee inhimillistenvoimavarojen julkista rahoitusta, yksityisten yritysten kuluja ja yksittäisten henkilöiden investointeja. Vaikkajulkista rahoitusta tiukennetaan yleisesti EU:n jäsenvaltioissa, tässä ei voida säästää.
The Lisbon conclusions call for a substantial annual increase in per capita investment in human resources,pointing out that the future of the European economy depends very largely on the skills of its citizens, andthese in turn need the continuous updating which is characteristic of knowledge societies.
Lissabonin päätelmissä todetaan, että inhimilliseen pääomaan asukasta kohti tehtäviä investointeja olisilisättävä vuosittain merkittävästi, ja korostetaan, että Euroopan talouden tulevaisuus riippuu suuressa määrinkansalaisten taidoista, joita on tietoyhteiskunnille ominaiseen tapaan pidettävä jatkuvasti yllä.
In turn, the education and training sector must allocate and use resources made available to it in the most efficient way possible in order to achieve the highest levels of quality.
Toisaaltakoulutusalan on jaettava ja hyödynnettävä käytettävissään olevia resursseja mahdollisimman tehokkaasti,jotta saavutettaisiin mahdollisimman korkea laatu.
• increasing investment in human resources while ensuring an equitable and effective distribution of available means in order to facilitate general access to and enhance the quality of education and training;• supporting the development of compatible quality assurance systems respecting diversity across Europe;• developing the potential of public-private partnerships.
• Lisätään investointeja inhimillisiin voimavaroihin ja varmistetaan samalla käytettävissä olevien varojenoikeudenmukainen ja tehokas jakautuminen, jotta helpotettaisiin koulutukseen pääsyä ja parannettaisiinsen laatua.• Tuetaan sellaisten keskenään yhteensopivien laadunvarmistusjärjestelmien kehittämistä, joissa otetaanhuomioon monimuotoisuus koko Euroopassa.• Kehitetään julkisten ja yksityisten tahojen välisiä kumppanuusmahdollisuuksia.
— increase in per capita investment in human resources (structural indicator).
— inhimilliseen pääomaan asukasta kohti tehtävien investointien lisääminen (rakenteellinen indikaattori).
— self-evaluation to improve the quality of education provided;— funding models and experiments (public and private financing of education and training institutions andlearners).
— itsearviointi annetun koulutuksen laadun parantamiseksi— rahoitusmallit ja -kokeilut (koulutuslaitosten ja oppijoiden julkinen ja yksityinen rahoitus).
Public investment in education
Koulutuksen julkinen rahoitus
EU average (
EU:n keskiarvo(
Present levels Average of three best performing in EU (1999)
Nykyiset tasot Kolmen parhaiten suoriutuneen keskiarvo EU:ssa (1999)
Public expenditure on education as a % of GDP (
Julkisten koulutusmenojen
) Based on the structural indicator
) Perustuu rakenneindikaattoriin
Strategic objective 2:
Strateginen tavoite 2:
Facilitating the access of all to education and training systems
Koulutukseen pääsyn helpottaminen
Objective 2.1.:
Tavoite 2.1:
Creating an open learning environment
Avoin oppimisympäristö
Objective 2.2.:
Tavoite 2.2:
Making learning more attractive
Oppimisen kiinnostavuuden lisääminen
Objective 2.3.:
Tavoite 2.3:
Supporting active citizenship, equal opportunities and social cohesion
Aktiivisen kansalaisuuden, yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisenyhteenkuuluvuuden tukeminen
The transformations required by the transition to a knowledge society require that access to education andtraining be simplified and genuinely open.
Tietoyhteiskuntaan siirtymisen vaatimat muutokset edellyttävät, että koulutukseen pääsyä yksinkertaistetaanja että se on todella avointa.
They also call for a system of ‘bridges’ at all levels making it possible to move from one track of the education and training system to another: no learner should be ‘stuck’for not choosing the right track immediately and everyone deserves a chance to progress towards a differentor higher level of qualification.
Muutokset edellyttävät myös kaikilla tasoilla toisiinsa kytkeytyvää järjestelmää,joka mahdollistaa siirtymisen yhdestä koulutusjärjestelmästä toiseen. Kaikkien oppijoiden on voitava edetäopinnoissaan siitä huolimatta, etteivät he heti valinneet oikeaa koulutussuuntaa.
At the same time, the EU needs to develop its working population, increasingnot only the employment rate but also the general skills levels.
Samalla EU:n on kehitettävä työssä käyvää väestöä nostamalla sekä työllisyyslukuja että yleistä taitotasoa.
The complex architecture of many education and training systems is usually meant to provide the best possible opportunities to the widest possible populations of learners.
Koulutusjärjestelmien monimutkaisuus johtuu yleensä siitä, että mahdollisimman laajalle joukolle oppijoitahalutaan tarjota mahdollisimman hyvät edellytykset.
But their very complexity makes them difficult to understand and to use, in particular for the least-informed groups, and increases the incompatibilitiesbetween tracks and between national systems.
Monimutkaisuus tekee kuitenkin järjestelmienymmärtämisen ja käytön vaikeaksi varsinkin niille ryhmille, joilla on vähiten tietoa, sekä lisää koulutussuuntienja kansallisten järjestelmien välistä yhteensopimattomuutta.
The development of guidance and orientation for the purposeof study and future career is a fundamental requirement for making European systems more effective andmore democratic.
Neuvonnan ja ohjauksen kehittäminen opintojaja tulevaa uraa varten on välttämätön edellytys, jotta eurooppalaisista järjestelmistä tulisi yhä tehokkaampiaja demokraattisempia.
Learners in Europe must be in a position to capitalise on their previous learning efforts andachievements and must therefore be assured that the corresponding credits will be fairly recognised throughout the European Union.
Eurooppalaisten opiskelijoiden on voitava käyttää hyväkseen aikaisempia opintojaan jasaavutuksiaan ja heidän on voitava luottaa siihen, että toisiaan vastaavat opintosuoritukset tunnustetaanoikeudenmukaisesti koko Euroopan unionissa.