natgillin/translations-raw huggingface dataset:
SINGLE MARKET Business impact assessment
YHTEISMARKKINAT Yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointi
FOCUSING ON COMPETITIVENESS EU candidate countries endorse European Charter for Small Enterprises
TEEMANA KILPAILUKYKY EU:n ehdokasmaat hyväksyvät pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan
European pressure equipment standards breakthrough
Euroopan painelaitestandardien läpimurto
Standardisation rather than standards
Standardisointia mieluummin kuin standardeja
SUSTAINABLE DEVELOPMENT European industry improves environmental performance
KESTÄVÄ KEHITYS Euroopan teollisuus parantaa ympäristöllistä suorituskykyään
Pharmaceutical industry competitiveness and public health
Lääketeollisuuden kilpailukyky ja kansanterveys
SMEs Plans to update SME definition
Pk-yritysten määrittelyyn suunnitellaan uudistuksia
Improving access to finance
TALOUSKASVU JA YMPÄRISTÖ
GLOBAL MARKETPLACE New push to Euro-Med industrial cooperation
Rahoituksen saatavuutta parannetaan 10
NEW ECONOMY Political boost for tourism
UUSI TALOUS Poliittinen sysäys matkailulle
11 11 e-Government services
11 11 e-Government palvelut
FOR THE RECORD Electrical and electronic equipment
TIEDOKSI Sähköiset ja elektroniset laitteet
The experience of EU manufacturing confirms that economic growth can be compatible with an improving environment (pages 6 and 7)
EU:n tehdasteollisuuden kokemukset vahvistavat, että talouskasvu ja ympäristön parantaminen voivat kehittyä rinnakkain. (sivut 6 ja 7)
INNOVATION Promoting regional innovation in EU candidate countries
Alueellista innovaatiota edistetään EU:n ehdokasmaissa
Council standardisation conclusions
Neuvoston standardointia koskevat päätelmät
Expanding business incubators database
Yrityshautomoiden tietokanta laajenee
New Director-General, publications, diary
Uusi pääjohtaja, julkaisut, kalenteri
Enterprise Europe aims to show how fostering enterprise, innovation and entrepreneurship can help create a Europe of sustained economic growth, with more and better jobs and greater social cohesion.
Yrittäjyys Euroopassa pyrkii osoittamaan, kuinka yritystoimintaa, innovaatiota ja yrittäjyyttä edistämällä Eurooppaan voidaan luoda kestävää taloudellista kasvua, enemmän ja parempia työpaikkoja ja laajempaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
Enterprise Europe is a free of charge newsletter published quarterly in the 11 Community languages by the European Commission's Enterprise Directorate-General:
Yrittäjyys Euroopassa (Enterprise Europe) on neljännesvuosittain ilmestyvä maksuton tiedotuslehti, joka on saatavilla 11:llä yhteisön kielellä.
An electronic version of Enterprise Europe is available on the Commission's Europa web site (europa.eu.int/comm/enterprise/lïbrary).
Yrittäjyys Euroopassa -lehden sähköinen versio löytyy komission Europasivuilta http://europa.eu.int/comm/enterprise/library.
Here you will also find regular updates on topics of interest to Enterprise Europe readers.
Tiedotuksen ja viestinnän yksikkö Yritystoiminnan pääosasto
Subscriptions: europa, eu. int/comm/enterprise/library/enterprise-europe or Enterprise Europe (SCI 5-6/49) B-1049 Brussels Fax (32-2) 29-91926 E-mail: enterprise-europe@cec.eu.int
Sähköposti: enterprise-europe@cec.eu.int
July-September 2002
© Euroopan yhteisöt, 2002 Jäljentäminen on sallittua edellyttäen, että lähde mainitaan.
Safeguarding industry's competitiveness
Teollisuuden kilpailukyky on turvattava
Manufacturing has played a on businesses. The Commission major role in EU history, providing the basis for the economic growth that underpins key political initiatives.
Teollisuustuotannolla on ollut Myös muut politiikat, kaupan, tärkeä asema EU:n historiassa: se kilpailu, verotuksen, kansanter on luonut pohjan talouskasvulle, veyden ja ympäristön aloilla, jonka varaan keskeiset poliittiset tulevat väistämättä vaikutta aloitteet rakentuvat.
These include is acutely aware that such policies must be mutually consistent and that their impact on enterprise competitiveness, successive enlargements, and the economic pillar of the increasing structural funds as part of comprehensive regional policies.
Näitä ovat maan yrityksiin yhä enemmän. olleet monivaiheinen laajentu Komissio on erittäin tietoinen minen ja rakennerahastojen siitä, että näiden politiikkojen lisääminen osana kattavaa aluepolitiikkaa.
Growth has also paved the way for important progress on social and environmental policy goals.
Talouskasvu on lisäksi tehnyt mahdolliseksi merkittävän edistyksen sosiaali- ja ympäristöpolitiikan aloilla.
EU's sustainable development strategy, should be thoroughly assessed.
Tänään myös globalisaatio ja internet muotoilevat elämääm tulee olla keskenään johdonmukaisia, ja että niiden vaikutus yri tysten kilpailukykyyn, EU:n kestävän kehityksen strategian talouspilariin, tulisi arvioida perinpohjaisesti.
There should be balance between the environmental, social and economic pillars of sustainability.
Kestävän kehityksen ympäristö-, yhteiskuntaja talouspilarien olisi oltava keskenään tasapainossa.
Hence, as this issue of Enterprise Europe
Tämän me uudelleen.
Today, globalisation and the explains, the Commission's deci internet are also reshaping our sion to put in place a rigorous lives. The need to plug into system of impact assessments the world economy, by giving for all important legislative pro our firms strong incentives posals.
Yrittäjyys Euroopassa -numero kannustamalla voimakkaasti yri- tyksiemme innovaatiotoimintaa, selvittää, komissio on päättänyt luoda aukottoman järjestelmän kasvua ja kykyä sopeutua ulkoisiin muutoksiin, on tärkeämpää kuin koskaan.
This constitutes part of to innovate, grow and adapt to its overall action to ensure external change, is more urgent better regulation. than ever.
vaikutusten arvioimiseksi kaikkien tärkeiden lakiehdotusten osalta. Tämä muodostaa osan
As the Commission's 2002 Competitiveness Report The Commission alone cannot confirms, this includes raising protect European industry EU labour productivity growth from unfair burdens. Other
Komission vuoden 2002 kilpailu- kykykertomus vahvistaa, että yleisempää toimintaa parem man sääntelyn varmistamiseksi.
Manufacturing industry is vital to the EU economy.
Tehdasteollisuus on elintärkeä osa EU:n taloutta.
It sustains 23.7 million jobs, an output of €1800 billion (21% of EU GDP), and a positive contribution to the EU balance of payments (€120 billion, or 1.4% of GDP, in 2001).
Se ylläpitää 23,7 miljoonaa työpaikkaa, sen vuotuinen tuotto on 1800 miljardia euroa (21 % EU:n BKT:sta) ja lisäksi sillä on myönteinen vaikutus EU:n vaihttaseeseen (120 miljardia euroa tai 1,4 % BKT:sta vuonna 2001).
well above its current rate. players - national, regional and local governments and EU EU policies are creating impor institutions - all have a vital tant new opportunities for stake and role to play in manufacturing and trade.
tämä edellyttää myös EU:n työvoiman tuottavuuden kasvun nostamista huomattavasti nykytasoa korkeammalle.
The safeguarding industry's com petitiveness.
Komissio ei voi yksin suojella eurooppalaista teollisuutta epäoikeudenmukaisilta rasitteilta.
= oday's public debate on industrial policy priorities is refocusing attention on
ämänhetkinen julkinen keskustelu teollisuuspolitiikan painopistealueista
T manufacturing industry competitiveness, and specifically single market has gained a single currency, and the Lisbon structural reform strategy is slowly taking effect. Utilities deregulation is reducing manufacturing's input costs, and the
EU:n politiikat luovat tärkeitä uusia Myös muilla toimijoilla, kansalli mahdollisuuksia teollisuudelle ja silla, alueellisilla ja paikallisilla hallituksilla sekä EU:n toimielimillä, on tärkeä tehtävä ja osuus teollisuuden kilpailukyvyn turvaamisessa. =
ERKKI LIIKANEN Commissioner for Enterprise and the Information Society on whether enterprise policy is financial liberalisation package giving it enough attention. is set to cut its capital costs.
ERKKI LIIKANEN Yritystoiminnan ja tietoyhteiskunnan komissaari on palauttamassa huomion kaupalle.
In fact this debate is more abstract than real since ensuring the competitiveness of European industry is an integral part of enterprise policy.
Yhtenäismarkkinat ovat tehdasteollisuuden kilpailuky saaneet käyttöönsä yhtenäisen kyyn.
Inevitably, other policies - on trade, competition, taxation, public health and the environment - increasingly impact
Erityisesti pohditaan kiin valuutan, ja Lissabonin rakenneuu-nittääkö yrityspolitiikka siihen distusstrategian vaikutukset alka riittävästi huomiota.
Enterprise EUROPE NO 8
tyspolitiikkaa.
July-September 2002
Yrittäjyys EUROOPASSA nro 8 _BAR_ Heinä-syyskuu 2002
sing on competitiveness
e e m a n a kilpailukyky
EU candidate countries endorse European Charter for Small Enterprises
Ehdokasmaat hyväksyvät pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan
Candidate countries in central and eastern Europe and the Mediterranean have taken an important step towards full participation in Union policymaking by endorsing the European Charter for Small Enterprises.
Kesb'-ja Itä-Euroopan sekä Välimeren alueen ehdokasmaat ovat ottaneet tärkeän askeleen kohti täysipai noista osallistumista unionin poliittiseen päätöksentekoon sillä, että ne ovat hyväksyneet pienyrityksiä kos kevan eurooppalaisen peruskirjan.
This commits them to implementing the medium-term enterprise strategy agreed at the 2000 Lisbon summit and represents a move from a transition phase in their economy, to an open, knowledge-based and growth-oriented policy.
2000 sovittua keskipitkän aikavälin yrityspolitiikan strategiaa. Se kertoo samalla siitä, että nämä maat ete nevät talouden siirtymävaiheesta avoimeen, tietoon perustuvaanja kasvuun suuntautuvaan politiikkaan.
he decision by the 1 3 can didate countries to implement the European Charter
olmentoista ehdokasmaan pää ennen kuin niistä virallisesti tulee EU:n jäseniä.
T process, will be participating in a central area of European policy making before they formally become EU members.
Tämä tapahtui vain vuosi sen jälkeen, kun ne olivat aloittaneet järjestelmällisen poliittisen vuoropuhelun unionin kanssa.
Their strong political commitment to the charter is enshrined in the Maribor Declaration the 1 3 signed on 23 April in Slovenia and came just one year after they began a systematic policy dialogue with the Union.
Äskettäisessä Barcelonan Eurooppaneuvostossa tämän strategian merkitys taas vahvistettiin, ja ehdokasmaita kehotettiin tekemään parhaansa sen periaatteiden omaksumiseksi.
The charter, with its coherent theme of 'Think small first', identifies ten main lines of action where policy makers should pay special attention to the needs of small businesses.
peruskirjassa nimetään 10 keskeistä toimintalinjaa, joiden osalta poliittisten päättäjien tulisi kiinnittää erityistä huomiota pienten yritysten tarpeisiin.
These range from education for entrepreneurship, cheaper and faster start ups, and better regulation, to friendly taxation and financial measures and more effective representation of small and mediumsized enterprises (SMEs) at European and national level.
Nämä vaihtelevat aina yrittäjyys koulutuksesta, yritysten halvemmasta ja nopeammasta perusta misesta ja paremmasta sääntelystä yritysystävällisempään verotukseen ja taloudellisiin toimenpiteisiin sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) tehokkaampaan edustukseen kansallisella ja eurooppalaisella tasolla.
for Small Enterprises is a key step in the process of ensuring that their own national enterprise policies are consistent with the strategy, approved by EU leaders at their Lisbon summit just over two years ago, to make Europe the world's most competitive economy by 2010. The recent Barcelona Council reiterated the importance of this strategy and invited candidate countries to make every effort to adopt its principles.
Uudet järjestelyt antavat ehdokasmaille mahdollisuuden osallistua raportointiprosessiin, jonka tarkoituksena on nimetä aloitteet peruskirjan toimintalinjojen toteuttamiseksi ja varmistaa, että komission ensi keväänä julkaisema toteutusanalyysi kattaa toimet nykyisten 16 maan (EU ja Norja) sijaan kaikki aan 29 maan osalta.
April's Maribor CC BEST Conference examined some of these issues in greater detail in the following specific workshops:
Mariborin huhtikuisessa CC BEST -konferenssissa näitä osa-alueita tarkasteltiin yksityiskohtaisemmin seuraavissa työpajoissa:
Equally significant is the fact that by accepting the charter as the basis for their action to support and develop small enterprises, the candidates, alongside the for mal enlargement negotiating
• rahoituksen saatavuus - erityisesti painotettiin tarvetta löytää kei-
Enterprise EUROPE NO 8 I July-September 2002
Yrittäjyys EUROOPASSA nro 8 _BAR_ Heinä-syyskuu 2002
Extending the multiannual programme to countries applying for EU membership will bring other policy benefits.
Teemana noja pk—yrityksille myönnettävien pankkilainojen lisäämiseksi sekä lainatakuujärjestelmien, mikrolainauksen ja joustavien vakuusmuotojen rohkaisemiseksi, maihin on muunlaista hyötyä.
The network of Euro Info Centres (EIC) will be considerably extended by increasing the number of existing centres in central and eastern Europe and by establishing some for the first time in Turkey.
Euroneuvontakeskusten (EIC) verkosto laajenee huomattavasti, kun niiden lukumäärää Keski- ja Itä-Euroopassa lisätään, ja kun Turkkiin perustetaan ensimmäiset keskukset.
• education and training for entrepreneurship - participants underlined the importance of introducing training for entrepreneurship in primary schools and of motivating teachers at all levels to bring entrepreneurial skills and values into education,
• koulutus ja valmennus yrittäjyyteen - osallistujat korostivat peruskoulutasojen yrittäjyys koulutuksen käyttöönoton tärkeyttä sekä opettajien motivoimista kaikilla tasoilla liittämään yrittäjyystaidot ja -arvot osaksi opetusta,
The door will be opened to possible finance from the European Investment Fund.
Ovi aukeaa myös mahdolliselle rahoitukselle Euroopan investointi rahastosta.
Financial institutions in the candidate countries interested in the different programmes available are now submitting detailed proposals and can expect the first approval decisions before the end of the year.
Erilaisista tarjolla olevista ohjelmista kiinnostuneet ehdokasmaiden rahoituslaitokset ovat nyt jättämässä hakemuksia ja voivat odottaa ensimmäisiä hyväksyviä päätöksiä jo ennen vuoden loppua.
While CC BEST (see Enterprise Europe No 5), with its emphasis on spreading best practice through tools such as benchmarking, was the Union's first systematic policy action with the candidates, the latter are now beginning to participate in the EU's multiannual programme for enterprises which runs until 2005.
• yritystukipalvelut - näiden tulisi olla tehokkaammin koordinoituja ja integroituja. Lisäksi niiden laatua ja näkyvyyttä tulisi parantaa, jotta niistä olisi pk-yri-tyksille todellista hyötyä, ja
Finally, the Commission is now launching the second phase of its PHARE business support programme, with a €15 million budget, to strengthen candidate countries' business organisations and help enterprises comply with EU rules and regulations.
Lopuksi, komissio on käynnistämässä 15 miljoonan euron budjetilla PHARE-yritystukiohjelman toista vaihetta, jonka on määrä vahvistaa ehdokasmaiden yritysorganisaatioita ja auttaa yrityksiä mukauttamaan toimintaansa EU:n sääntöihin ja sääntelyyn.
• improving the business environment and public administration - there was agreement that administrative culture had to change and embrace transparency, accountability and service delivery.
painottuva CC BEST (katso Yrittäjyys Euroopassa No 5) oli unionin ensimmäinen järjestelmällinen poliittinen hanke ehdokasmaiden kanssa.
Initiatives are also needed to improve interaction between public administrations and the business community.
Nyt ne alkavat jo osallistua EU:n monivuotiseen ohjelmaan yritysten hyväksi, joka ulottuu vuoteen 2005.
Drawing on EU experience By taking part in the Best procedure projects, candidate countries can draw on the experience of existing EU members. A
Lisäksi tarvitaan aloitteita julkisen hallinnon ja yritysyhteisön välisen vuorovaikutuksen parantamiseksi.
Candidate countries will conference in Brussels in March, for instance, advanced this pre- be participating in a accession integration process by exchanging information on
Osana laajempaa strategiaa ehdokasmaiden integroimiseksi EU:n yri-
The programme builds on an earlier initiative introduced in 2000.
Ohjelma rakentuu aiemmalle aloitteelle, joka otettiin käyttöön vuonna 2000.
This financed projects in nine areas: SMEs, cooperatives, chambers of commerce, chemicals, steel, textiles, food processing, wood, and information and communication technology. = central area of EU policy ongoing and future Best procedures.
Se rahoitti projekteja yhdeksällä alueella: pk-yritykset, osuuskunnat, kauppakamarit, kemikaalit, teräs, tekstiili, elintarvikkeiden jalostus, puu, sekä tieto- ja viestintäteknologia. =
©CONTACT:
YHTEYSTIEDOT:
At their June 2001 Gothenburg summit, EU leaders endorsed a strategy for sustainable development.
EU-maiden johtajat hyväksyivät kestävän kehityksen strategian Göteborgin huippukokouksessa kesäkuussa 2001.
This stressed the importance of decoupling economic growth from resource use.
Strategia korostaa talouskasvun ja luonnonvarojen käytön irrottamista toisistaan.
As the European Commission's 2002 Competitiveness Report demonstrates, the experience of EU manufacturing confirms that economic growth can be compatible with an improving environment.
Euroopan komission raportti kilpailukyvystä vuodelta 2002 osoittaa, että EU:n tehdastuotannon kokemusten perusteella talouskasvuja ympäristön parantaminen voivat olla keskenään sopusoinnussa.
European manufacturing industry to the fore in improving environmental performance output has climbed, its actual impact on the environment has fallen.
Euroopan tehdasteollisuus edelläkävijä ympäristöllisen suorituskyvyn kehittäjänä ulojen ja työpaikkojen tuottaji na avainasemassa olevat EU:n
The 2002 Competitiveness Report presents six important achieve ments to illustrate the progress manufacturers have made:
Vuoden 2002 kilpailukykyraportissa esitellään kuusi tehdasteollisuuden edistymistä kuvaavaa huomattavaa saavutusta: kestävän kehityksen taloudellisiin ja sosiaalisiin ulottuvuuksiin.
Yet they also inevitably exert pressure on the environment through resource use and the emission of pollutants.
Luonnonvarojen käytön ja saastepäästöjen takia niiden toiminta aiheuttaa kuitenkin väistämättä myös ympäristöön kohdistuvia paineita.
The internal market programme and progressive deregulation have enhanced the manufacturing sector's economic performance.
Sisämarkkinoita koskeva ohjelma ja sääntelyn asteittainen purkaminen ovat tehostaneet tehdasteollisuuden taloudellista suoritusta.
These improvements have enabled EU manufacturers to avoid the trade-off between achieving economic growth and satisfying environmental demands.
Näiden parannusten ansiosta EU:n teollisuustuottajat ovat onnistuneet välttymään talouskasvun ja tyydyttävien ympäristöllisten vaatimusten välisiltä kompromissiratkaisuilta.
At first sight, therefore, the Union's current target in the Lisbon process of achieving a
• tehdasteollisuuden päästöt happosateita aiheuttavien kaasujen (kuten rikkidioksidi ja typpioksidit) osalta ovat vähentyneet yli kahdella kolmanneksella vuodesta 1980,
• manufacturing industry emissions of the acidifying gases that cause acid rain (such as sulphur dioxide and the nitrogen oxides) have been reduced by over two-thirds since 1980,
• otsonin esiasteiden päästöt (lähinnä paikalliset ilmansaasteet) ovat vähentyneet neljänneksellä vuodesta 1980,
GDP growth rate of 3 % per annum will simply increase these pressures. But recent evidence for the EU manufacturing sector illustrates how
Ensi katsomalta vaikuttaakin siltä, että unionin nykyinen tavoite nostaa BKT:n kasvuvauhti 3 % vuositasolle osana Lissabonin prosessia lisää näitä paineita.
Over the past 20 years, on most indicators, EU manufacturing has achieved an absolute decoupling of its environmental impact from its output. This has meant that while
Äskeiset EU:n tuotantosektorilta saadut todisteet osoittavat kuitenkin, että talouskasvu ja ympäristönsuojelu voivat kehittyä rinnakkain.
• emissions of ozone-precursors (mainly local air pollutants) have fallen by a full quarter since 1980,
• 10,5% leikkaus teollisuuden kasvihuonekaasupäästöissä vuodesta
Enterpi iterprise EUROPE NO 8 I July-September 2002
Yrittäjyys EUROOPASSA nro 8 _BAR_ Heinä-syyskuu 2002
Sustainable
Kestävä kehitys
• the 10.5% cut in industrial greenhouse gas emissions since 1990 is a substantial contribution towards achieving the Kyoto proto­col targets.
1990 on huomattava askel kohden Kioton sopimuksen tavoitteiden saavuttamista.
Stronger competi­Environmental policies need to tion has put a premium on effi­continue to be introduced gradu­ tributed about 80% of the total EU ciency in resource use, whilst the ally, respecting industry's invest­ reduction in greenhouse gases,
Tänä aikana tehdasteollisuuden osuus EU:n kasvihuonekaasujen kokonaisvähennyksistä oli noin 80 %,
• production of ozone-depleting gases in the EU has almost ceased, additional resources made avail­able by increased growth and pro­ductivity have helped finance envi­ronmental progress.
• otsonikerrosta tuhoavien kaasujen tuotanto EU:ssa on loppunut lähes kokonaan, ympäristöllistä suorituskykyä. suuden investointisyklit huomioon Ankarampi kilpailu on nostanut ottaen.
Whenever possible, policies should make use of the most efficient market­based instruments or utilise innovative co­regulatory and self­regulatory approaches. To minimise the
Komissio on laati EU:n tehdasteollisuus on vastannut nut mahdollisen talouskasvun ja haasteisiin kehittämällä uusia teknolo ympäristöpaineiden välisten komp gioita, parantamalla hallintokäytäntö romissiratkaisujen vaaran minimoi jä ja lisäämällä investointeja saasteita miseksi ympäristöteknologian toi torjuvaan teknologiaan. mintasuunnitelman, jonka tavoitteena on stimuloida ympäristöteknolo
• industrial energy consumption has been broadly constant since the mid­1980s, despite a 30% increase in manufacturing pro­duction, and nologies, improving management danger of potential trade­offs practices, and increasing invest­between economic growth and ment in pollution prevention tech­environmental pressure, the nologies.
• teollisuuden energiankulutus on pysynyt kauttaaltaan lähes vakiona 1980-luvun puolivälin jälkeen, huolimatta tuotannon 30 % kasvusta, ja
Commission's Action Plan on Environmental Technology is
• teollisuuden raaka-aineiden käyttö, esim. mineraalien ja malmien osalta, on viime aikoina vakiintunut.
Manufacturing industry emissions of the acidifying gases that cause acid rain (such as designed to stimulate the innova­tion and take­up of environmen­tal technology, helping to max­imise the competitiveness benefits of high environmental standards.
Kulut hallintaan gian innovaatioita ja käyttöönottoa Ympäristönsuojeluun kohdistuvat ja edistää siten korkeiden ympäristö-parannukset ovat kuitenkin merkin standardien kilpailuetujen maksi neet tehdasteollisuudelle ja kuluttajille mointia. huomattavia taloudellisia kustannuk-
sulphur dioxide and the nitrogen oxides) have been reduced by over two-thirds since 1980
TehdasteolHsuuden päästöt happosateita aiheuttavien kaasujen (kuten rikkidioksidi ja typpioksidit) osalta ovat vähentyneet yli kahdella kolmanneksella vuodesta 7 980.
Despite imposing Costs on indus­try, environmental policies can contribute to competitiveness and economic growth by
Ympäristöpolitiikat voivat teollisuudelle aiheutuvista kuluista huolimatta parantaa kilpailukykyä ja taloudellista kasvua lisäämällä tuotannon tehokkuutta ja luomalla uusia markkinoita.
In the extreme case of acidifying emis­sions, the eco­efficiency of EU industry has increased almost twice as quickly as in the US.
Happosateita synnyttävien päästöjen osalta EU:n teolli suuden ekotehokkuus on kasvanut lähes kaksi kertaa Yhdysvaltoja nopeammin.
enhancing production efficiency Controlling costs and creating new markets.
Tämä myönteinen kehitys on osaltaan seurausta tiukemmista ympäristöpoliittisista toimenpiteistä.