natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(i)ensure that the Government’s target of restraining real growth in Governmentconsumption to 1% a year on average is reached, implying that the increase in2003 preferably should not exceed the authorities’ forecast of 0,7% in order tooffset the rise of 1,3% included in the budget for 2002; and
ii)On varmistettava, että verot jäädytetään hallinnon kaikilla tasoilla. Tämä saattaaedellyttää lääneiltä ja kunnilta sitovia lupauksia sovittaessa vuoden 2003 talousarvioon liittyvistä asioista.
(ii)secure implementation of the tax freeze by all levels of government, possibly bybinding commitments on the part of counties and municipalities in the agreements related to the budget for 2003.
Tanskan työllisyyskehitys on unionin parhaita.
The Danish employment performance is the best among EU countries, with employment rates in 2001 of 76% overall, 72% for women and 56% for older workers.
Vuonna 2001 kokonaistyöllisyysaste oli76 prosenttia, naisten työllisyysaste oli 72 prosenttia ja ikääntyvien työntekijöiden 56 prosenttia.
Theunemployment rate continued to fall slightly in 2001, reaching 4,3%, and the labourmarket situation remained tight.
Työttömyysaste laski hieman vuonna 2001, 4,3 prosenttiin, ja työmarkkinatilanne oli kireä.
The new Government has recently announced a tax freeze.
Uusi hallitus on hiljattain ilmoittanut verojen jäädyttämisestä.
Despite previous reforms, there has been a clear trendtowards negotiating shorter working hours and withdrawal from the labour market is
Työvoiman tarjonnan lisäämistä, joka on tarpeen väestön ikääntymisen vuoksi, voitaisiin edistää myös uudista-
(1)The new Government has proposed that the Special Pension Savings Scheme (SP) should betransformed from a redistributive tax scheme to a compulsory, individual pension scheme effec- tive as of 2001.
(1)Uusi hallitus on esittänyt, että eläkesäästöjärjestelmä olisi muutettava veroperusteisesta jakojärjestelmästä pakolliseksi yksilölliseksi eläkejärjestelmäksi vuodesta 2001.
The proposal has the majority needed in the Parliament.
Ehdotus on saanut parla- an s ka mentissa taakseen tarvittavan äänten enemmistön.
The change will lower thelevel of the general Government surplus by approximately 1/2percentage points of GDP from
Muutos pienentää julkisen talouden ylijäämäänoin 1/2prosenttiyksikköä suhteessa BKT:seen vuodesta 2002 alkaen, koska muutoksen vuoksi säästöt katsotaan kansantalouden tilinpidossa pikemminkin yksityisen kuin julkisen sektorin säästöiksi.
2002 onwards because these savings, following the change, will be considered as private ratherthan public savings in the national accounts.
Muutos huomioitiin 28. helmikuuta 2002 toimitetuissa alijäämä- ja velkatiedoissa.
relatively high. The share of working-age people in benefit schemes (includingunemployment benefits) and active labour market programmes is 21%, whichin part contributes to persistent labour supply constraints.
malla verotusta ja sosiaalietuuksia siten, että vero- ja etuusrakenne saataisiintyöllisyyden kannalta edullisemmaksi.
A further expansionin labour supply, which is necessary in light of the ageing of the population,could be encouraged via tax and benefit reforms, to make the underlying taxbenefit structure more favourable for employment. In view of the above,while vigorously implementing all the Employment Recommendationsadopted by the Council in February 2002, the main priority for Denmarkshould be to:
Tanskan on pantava neuvoston helmikuussa 2002 antamat työllisyyssuositukset määrätietoisesti täytäntöön ja edellä esitetyn perusteella erityisesti i)tehtävä työnteko kannattavaksi jatkamalla tulonsiirtojärjestelmien muutoksia ja keventämällä erityisesti matala- ja keskipalkkaisten työntekijöiden työtulojen verotusta.
The Danish economy is less open (as measured by total trade-to-GDP ratio)than most other small Member States and has a relatively high price level,which is partly due to a lack of competition in a number of sectors. Ad hocand sectoral State aid is low and the record in transposing Internal Marketdirectives is excellent.
Tanskan talous ei ole yhtä avoin kuin muiden pienten jäsenvaltioiden (kunmitataan ulkomaan kaupan suhdetta BKT:seen), ja maan hintataso on suhteellisen korkea, mikä osittain johtuu kilpailun puuttumisesta useilla aloilla.Tapauskohtaisten ja alakohtaisten valtiontukien määrä on pieni, ja sisämarkkinadirektiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä on onnistuttuerinomaisesti.
Progress has been made in liberalising telecommunication and electricity markets as well as in opening up public procurement.There has been less success in opening up gas markets to competition.
Televiestintä- ja sähköalan vapauttamisessa sekä julkistenhankintojen avaamisessa kilpailulle on edistytty, mutta kaasumarkkinoidenavaamisessa kilpailulle ei ole onnistuttu yhtä hyvin.
ICTpenetration is high and R & D expenditures are above the EU average.
Tieto- ja viestintätekniikan käyttöaste on korkea, ja tutkimus- ja kehittämismenot ovat EU:n keskiarvoa suuremmat.
However, in the field of R & D, Denmark performs less well than the other Nordic Member States, in part owing to lower business R & D spending and a poorercommercialisation record.
Tanska kuitenkin jää tutkimuksen ja kehittämisen alallajälkeen muista pohjoismaisista jäsenvaltioista, mikä johtuu osittain yritystenpienemmistä tutkimus- ja kehittämismenoista ja tutkimustulosten heikommasta kaupallistamisesta.
In addition, according to an OECD survey, Denmark combines a high level of public education expenditure with relativelylow education results.
OECD:n laatiman selvityksen mukaan Tanskan julkiset koulutusmenot ovat suuret, mutta koulutussaavutukset ovat suhteellisen heikot.
(i)step up efforts to enforce competition in those sectors where competition has been found to be inadequate;
Edellä esitetyn perusteella Tanskan on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: i)Kilpailua on tehostettava aloilla, joilla kilpailun on todettu olevan riittämätöntä.
(ii)enhance competition in public service provision at the local level via increased participation of the private sector and competition betweenpublic service operators; and
ii)Kilpailua julkisten palvelujen tarjonnassa on tehostettava paikallistasolla kasvattamalla yksityisen sektorin osuutta ja lisäämällä julkisten palvelujen tarjoajien välistä kilpailua.
(iii)complete full market opening of electricity and gas markets and ensurefair network access.
iii)Sähkö- ja kaasumarkkinoiden täydellinen avautuminen on saatettavapäätökseen, ja on varmistettava syrjimättömät verkkojen käyttömahdollisuudet.
Germany n 2001, German GDP increased by 0,6%.
Saksa uonna 2001 Saksan bruttokansantuote kasvoi 0,6 prosenttia.
Regarding private consumption, the income tax reductions implemented in January of the year limited the
Yksityisestä kulutuksesta voidaan todeta, että tammikuussa toteutetuttuloverojen alennukset hillitsivät kasvun hidastumista, jonka polt-
I decline in the growth rate triggered by the hike in fuel prices, and the worsening of the international environment with its negative impact on unemployment, which started to rise slightly during the year.
V toaineen hinnannousu ja kansainvälisen ympäristön heikkeneminen niinekielteisine vaikutuksineen, jotka sillä oli vuoden aikana pieneen kasvuunlähteneeseen työttömyyteen, olivat käynnistäneet.
As aresult domestic demand remained flat in 2001.
Tämän vuoksi kotimainen kysyntä pysyi laimeana.
Growth therefore came essentially from net exports.
Kasvun veturina oli lähinnä nettovienti.
For 2002, leading indicators point to a recovery bythe middle of the year.
Ennakoivien indikaattorien mukaan talous alkaisi elpyä vuoden2002 puoliväliin mennessä.
The driving force should be a pick up in investment,while consumption is likely to remain sluggish as a result of rising unemployment.
Talouden veturina toiminee investointien kasvu, mutta kasvavan työttömyyden vuoksi kulutus kuitenkin pysynee laimeana.
On the back of higher than assumed oil and food prices the average rise in consumer prices in 2001reached 2,4%.
Öljyn ja elintarvikkeidenhinnannousu oli odotettua suurempi vuonna 2001, ja myös kuluttajahinnat nousivat keskimäärin 2,4 prosenttia.
The expected reversal of these price effects should lowerprice pressures and keep CPI inflation below 2%, at one of the lowest levelsin the euro area.
Odotettavissa oleva hintojen lasku keventänee hintapaineita ja pitänee kuluttajahintainflaation alle 2 prosentissa eli yhtenä EU:n alhaisimmista.
Employment started to decline in 2001 and will, in spite ofthe expected acceleration of economic activity, on average be lower in 2002.As a consequence, unemployment should be slightly higher in 2002 on average than in 2001.
Työllisyysaste alkoi laskea vuonna2001 ja on vuonna 2002 keskimäärin alhaisempi kuin edellisenä vuonna,vaikka talouden toimeliaisuuden odotetaan kiihtyvän. Tämän vuoksi työttömyysasteen odotetaan olevan vuonna 2002 keskimäärin vähän korkeampi kuin vuonna 2001.
As a result of the tax reform and the economic downswing, the Government deficit in Germany rose to 2,7% of GDP in 2001.
Verouudistuksen ja laskukauden johdosta Saksan julkisen talouden alijäämäkasvoi 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:seen vuonna 2001.
A key challenge is,therefore, to accelerate the consolidation of public finances and to ensurea strict implementation of the stability programme, in particular with aview to keeping the 2002 Government deficit below the Treaty’s3% of GDP reference value.
Keskeisenä haasteena onkin näin ollen julkisen talouden vakauttamisen nopeuttaminen ja vakausohjelman tunnollinen toteuttaminen varsinkin, kun pyritään pitämäänvuoden 2002 alijäämä alle perustamissopimuksessa vahvistetun viitearvon,joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:seen.
While the present cyclical downturn as such is mainlyexternally induced, the growth potential of the German economy is heldback by lagged effects from re-unification, including the crisis in the construction sector, and by slow progress in structural reform.
Vaikka nykyinen laskusuhdanne johtuu pääasiassa ulkoisista tekijöistä, Saksan talouden kasvupotentiaalia heikentävät yhdistymisen viivästyneet vaikutukset, rakennusalan kriisi ja rakenneuudistuksen hidas edistyminen.
Highest priorityshould be to increase and make full use of growth potential.
Päähuomio olisikin kohdistettava kasvupotentiaalin lisäämiseen ja sen maksimaaliseen hyödyntämiseen.
Implementedagainst a growth- and stability-oriented macroeconomic background, reforms should aim at reducing the persistently high unemployment rate andregional unemployment disparities and at improving efficiency of activelabour market policies.
Kasvu- javakaussuuntautuneen talouden pohjalta täytäntöönpantavat uudistukset onkohdistettava korkeana pysyneen työttömyysasteen alentamiseen ja työttömyyden alueellisten erojen lieventämiseen tähtääviin uudistuksiin sekä aktiivisen työmarkkinapolitiikan tehokkuuden parantamiseen.
This should be supported by policies to increase theemployment rate, notably by reforming the benefit schemes in order to makework pay and by tackling the disincentives to labour market participation,
Näitä toimia olisi tuettava työllisyyttä edistävällä politiikalla ja eritoten uudistamalla etuusjärjestelmiäsiten, että työnteko on kannattavaa, sekä poistamalla työmarkkinoille osallistumisen esteet erityisesti naisilta. Saksan vero- ja eläkeuudistukset ovat viime ai-
especially of women. With the German tax and pension reforms, progress in this respect has been made recently.
koina merkinneet edistystä tässä suhteessa.
While the recent pension reform is an important stepin the right direction, further reforms may be needed in the future.
Vaikka äskettäin tehty eläkeuudistus ontärkeä askel oikeaan suuntaan, lisäuudistukset saattavat kuitenkin olla tarpeen tulevaisuudessa.
Improvementsin the overall business environment, particularly by further product, capital andlabour market reform, should also contribute to strengthening Germany’s economicgrowth potential.
Saksa voisi vahvistaa taloutensa kasvupotentiaalia myös parantamallayritysten yleistä toimintaympäristöä erityisesti hyödyke-, pääoma- ja työmarkkinoillatoteutettavien lisäuudistusten avulla.
According to the most recent estimate by the Federal Statistical Office, the 2001 general Government deficit reached 2,7% of GDP.
Liittovaltion tilastokeskuksen viimeisimmän arvion mukaan julkisen talouden alijäämäoli 2,7 prosenttia suhteessa BKT:seen vuonna 2001.
This deterioration compared to theoutcome for 2000 (–1,3% of GDP excluding UMTS proceeds) and to the projectionsof the October 2000 update of the German Stability Programme (a projected 2001deficit of 11/2% of GDP) is mainly due to the stronger than anticipated growth slowdown and some statistical revisions.
Tilanteen heikentyminen vuoteen2000 verrattuna (jolloin alijäämä oli –1,3 prosenttia suhteessa BKT:seen, jos UMTS-tu-loja ei oteta huomioon) ja Saksan tarkistetussa vakausohjelmassa lokakuussa 2000esitettyihin ennusteisiin verrattuna (vuoden 2001 alijäämäksi ennakoitiin 11/2pro-senttia suhteessa BKT:seen) johtuu pääosin kasvun odotettua nopeammasta hidastumisesta ja tilastollisista tarkistuksista.
Expenditure overruns, however, were registeredin the overall healthcare sector and also in some Länderbudgets.
Menojen ylityksiä tapahtui terveydenhuollossakokonaisuutena ja myös joidenkin osavaltioiden talousarvioissa.
In the current year,low GDP growth and the rise in some benefits should imply that the deficit will notdecline compared to last year, in spite of the hike in some taxes.
Koska BKT:n kasvu onvähäistä ja joitakin etuuksia korotetaan, alijäämä tuskin pienenee vuonna 2002 edellisestä vuodesta, vaikka joitakin veroja korotetaan.
In the Ecofin Council meeting of 12 February 2002, the German Government committed itself to respect the 3% of GDP reference value for the general Governmentdeficit in 2002 and confirmed its commitment to reach a close to balance budgetaryposition in 2004.
Ecofin-neuvoston kokouksessa 12. helmikuuta 2002 Saksan hallitus sitoutui noudattamaan julkisen talouden alijäämän viitearvoa (3 prosenttia suhteessa BKT:seen) vuonna 2002 ja vahvisti pyrkivänsä saamaan julkisen talouden rahoitusaseman lähelle tasapainoa vuonna 2004.
(i)ensure that the 3% of GDP reference value for the general Government deficitwill not be breached. Use any potential growth dividend to reduce the 2002
Liittovaltio ja osavaltiot vahvistivat sitoumukset virallisesti talousneuvoston (Finanzplanungsrat) ylimääräisessä kokouksessa 21. maaliskuuta 2002.Näistä syistä ja koska Saksa kuuluu euroalueeseen, finanssipolitiikalla olisi pyrittäväseuraaviin tavoitteisiin: i)on varmistettava, että julkisen talouden alijäämän viitearvoa 3 prosenttia suhteessa BKT:seen ei ylitetä.
(ii)aim at a sufficient decline of the 2003 deficit to ensure that a close to balanceposition in 2004 can be achieved. To this end, continue expenditure restraint andensure that any budgetary room for manoeuvre be used to reduce the deficit; m
Mahdollisia kasvutuottoja on käytettävä alijäämän supistamiseen alle viimeisimmässä tarkistetussa vakausohjelmassa asetetun tavoitteen, joka oli 21/2prosenttia suhteessa BKT:seen; ii)on pyrittävä siihen, että alijäämä supistuu riittävästi vuonna 2003, jotta julkisentalouden rahoitusasema saadaan lähelle tasapainoa vuonna 2004.
(iii)implement the necessary reform of the healthcare system in order to reduce expenditure pressures and to contribute to improving the quality and sustainability of public finances by improving the quality and economic efficiency of medical care; and
Tämän vuoksi on jatkettava menojen kurissa pitämistä ja varmistettava, että mahdollinen talousarvion liikkumavara käytetään alijäämän supistamiseen; iii)on toteutettava tarvittavat terveydenhuoltojärjestelmän uudistukset, jotta menopaineet vähenevät ja julkisen talouden laatu ja kestävyys paranevat terveydenhuollon laatua ja taloudellista tehokkuutta parantamalla; iv)talousarvioperiaatteita koskevaan lakiin (Haushaltsgrundsätzegesetz) on tehtäväsovitut muutokset parlamentin nykyisen toimikauden aikana ja 21. maaliskuuta
G e r
Saksa
ments reached in the special session of the Finanzplanungsratof21March 2002.
2002 pidetyssä Finanzplanungsratin ylimääräisessä kokouksessa sovittujaasioita on valvottava tehokkaasti.
The German labour market suffered from the economic downturn in 2001,when employment growth came to a halt and unemployment started to riseagain.
Laskusuhdanne vaikutti heikentävästi Saksan työmarkkinoihin vuonna 2001.Työllisyyden kasvu pysähtyi, ja työttömyys alkoi jälleen lisääntyä.
The overall employment rate is, at 65% in 2000, above the average ofthe European Union.
Kokonaistyöllisyysaste, joka oli 65 prosenttia vuonna 2000, on EU:n keskiarvon yläpuolella.
However, unemployment, half of which is longterm unemployment, remains high, at 7,9%slightly above the EU average.
Työttömyysaste onkorkea, 7,9 prosenttia, mikä on hieman EU:n keskiarvoa korkeampi, ja puolettyöttömistä on pitkäaikaistyöttömiä.
Regional unemployment rates continue tovary sharply.
Alueelliset erot työttömyydessä ovatedelleen jyrkkiä.
Despite of a recent flexibilisation of wage bargaining, wage differentiation and mobility are not sufficient to contribute adequately to amarked reduction of the regional differential.
Vaikka työehtosopimusjärjestelmää muutettiin hiljattainjoustavammaksi, palkkojen eriyttäminen ja liikkuvuus ei ole ollut riittävääalueellisten erojen vähentämiseksi merkittävästi.
Positive steps, such as the Job-AQTIV-Act and the so-called ‘Mainz Model’ for subsidising low wage jobs,have been taken through new legislation aimed at rationalising active labourmarket policies (ALMPs), but the efficiency of large-scale active programmesin high-unemployment regions must continue to be improved.
Myönteistä kehitystä onsaatu aikaan uudella lainsäädännöllä, kuten Job-AQTIV-laki ja niin kutsuttu Mainzin malli matalapalkkaisten työpaikkojen tukemiseksi tavoitteena aktiivisen työmarkkinapolitiikan järkeistäminen. Korkean työttömyysasteen alueella toteutettavien laajamittaisten aktiivisten ohjelmien tehokkuutta on kuitenkin edelleen parannettava.
Moreover,the labour market activity of low skilled workers is very low and their unemployment risk is 60 % higher than that of the average worker.
Lisäksi vähän koulutettujen työntekijöidentyövoimaosuus on alhainen, ja heidän riskinsä jäädä työttömiksi on 60 prosenttia suurempi kuin keskimääräisellä työntekijällä.
Further increases of the employment rate will critically depend on overcoming stillstrong disincentives and barriers with respect to labour market activity oflow skilled workers, older workers and women.
Työttömyysasteen kohoaminen entisestään riippuu ratkaisevasti siitä, pystytäänkö vähän koulutettujen ja ikääntyvien työntekijöiden ja naisten työmarkkinoille osallistumisen suurina pysyneet esteet poistamaan.
In view of the above, whilevigorously implementing all the Employment Recommendations adopted bythe Council in February 2002, the main priorities for Germany should be to:
Saksan on pantava neuvoston helmikuussa 2002 antamat työllisyyssuositukset määrätietoisesti täytäntöön jaedellä esitetyn perusteella erityisesti i)tehostettava pyrkimyksiä saada työnteko kannattavaksi erityisesti naisille ja ikääntyville työntekijöille ja tämän vuoksi uudistettava vero- jaetuusjärjestelmiä.
(i)intensify efforts to make work pay via tax and benefit reform, in particular for women and older workers. Candidates for benefit reform are:benefit eligibility, conditionality, duration and replacement rates as wellas benefit withdrawal when taking up work.
Etuusjärjestelmän uudistus voisi koskea esimerkiksitukikelpoisuutta, etuuden saamisen edellytyksiä, etuuskauden kestoa,korvauksen määrää ja etuuden lakkaamista aloitettaessa työnteko.
Social security contributions should be reduced, in particular at the low end of the wage scale,while complying with the need for sound public finances;
Sosiaaliturvamaksuja olisi alennettava erityisesti palkka-asteikon alapäässä.
(ii)improve the efficiency of ALMPs, in particular where they are used on alarge scale, and further develop job-search assistance while improvingits efficiency.
Samalla on kuitenkin otettava huomioon terveen julkisen taloudenvaatimukset; ii)parannettava aktiivisen työmarkkinapolitiikan tehokkuutta erityisestiniillä aloilla, joilla sitä sovelletaan laajamittaisesti.
Improve the targeting of ALMPs towards those groupsmost prone to the risk of longterm unemployment, as well as to meetthe demands of the labour market;
Työnhaun tukipalveluaon kehitettävä ja sen tehokkuutta on parannettava.
(iii)promote labour institutions and collective bargaining systems, respectingthe autonomy of social partners, that take into account the relationship
Aktiivinen työmarkkinapolitiikka on kohdistettava paremmin niihin ryhmiin, jotka ovat suurimmassa vaarassa joutua pitkäaikaistyöttömiksi, ja sen on vastattavatyömarkkinoiden tarpeita; iii)edistettävä työvoimaviranomaisten toimintaa ja keskitettyjä työehtosopimusjärjestelmiä, joissa kunnioitetaan työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja otetaan huomioon palkkakehityksen ja työmarkkinaolojen keski-
between wage developments and labour market conditions, thereby allowing anevolution of wages according to productivity developments and skills differentials, in order to improve employment across skills and geographical areas, whilepreserving stability- and employment-oriented wage developments;
näinen yhteys. Näin palkkakehitys on mahdollista mukauttaa tuottavuuden kehitykseen ja ammattitaitoeroihin.
(iv)promote more flexible work organisation and review employment contract regulations with the aim of promoting more jobs and striking a proper balance between flexibility and security; and
Samalla voidaan parantaa työllisyyttä eri ammattitaito ja maantieteellisillä alueilla sekä varjella vakaus- ja työllisyyspainotteista palkkakehitystä; iv)edistettävä nykyistä joustavampia työjärjestelyjä ja tarkistettava työsopimussääntely uusien työpaikkojen luomisen edistämiseksi ja pitäen joustavuus ja työsuhdeturva oikeassa tasapainossa; v)poistettava naisilta työmarkkinoille osallistumisen esteet lisäämällä muun muassa lastenhoitopalveluja.
Product markets, entrepreneurship and the knowledge-based economy
Hyödykemarkkinat, yrittäjyys ja osaamistalous
The German economy is relatively open for a large-sized economy (as measured by thetotal trade-to-GDP ratio) and consumer price levels are close to the EU average.
Saksan talous on suureksi taloudeksi suhteellisen avoin (kun mitataan ulkomaankaupansuhdetta BKT:seen), ja kuluttajahinnat ovat lähellä EU:n keskiarvoa.
State aidis declining gradually.
Valtiontuen määräsupistuu vähitellen.
Time and cost requirements for the start-up of a private limitedcompany are around the EU average and only minimal for sole traders.
Yksityisen osakeyhtiön perustamiskustannukset ja perustamiseenkuluva aika ovat suunnilleen EU:n keskitasoa.
Germany has astrong position in the knowledge-based economy as measured by business expenditureson R & D, patent applications, and the share of the labour force with at least upper secondary education.
Saksanosaamistalous on vahva, kun sitä mitataan yritysten tutkimus- ja kehittämismenoina,patenttihakemuksina ja vähintään ylemmän keskiasteen koulutuksen suorittaneidenosuutena työvoimasta.
Progress on Internal Market related issues (transposition of Internal Market directives, opening up of public procurement) has been limited.
Edistyminen sisämarkkina-asioissa (sisämarkkinadirektiiviensaattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä, julkisten hankintojen avaaminen kilpailulle) on ollut vähäistä.
Partly due to national measures serving environmental objectives, price levels for electricity (households)and gas remain well above the EU average and former regional monopolistsstill enjoy astrong position in supply activities.
Osaksi ympäristötavoitteita palvelevien kansallisten toimenpiteiden vuoksi ovat sähkön (kotitaloussähkön) ja kaasun hinnat edelleen selvästi EU:n keskiarvoa korkeampia, ja entiset alueellisen monopolin haltijat hyötyvät edelleen vahvasta asemasta hankintatoiminnassa.
Finally, the educational achievements of 15-year-olds and the share of high school students that go on to university are below the EU average.
Saksan 15-vuotiaat menestyvät koulussa EU:n keskitasoa heikommin, ja yliopisto-opinnot aloittavien lukiolaisten osuus on EU:n keskiarvoa alhaisempi.