natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Another reason relates to uncertainty regarding the behaviour of tax revenues over the economic cycle.
Toinen ongelma liittyy verotulojen kehittymisen epävarmuuteen suhdannesyklin aikana.
Current forecasting and cyclical adjustment methodologies generally assume a fairly stable relationship between the growth rate of tax revenues and the growth rate of GDP or, in disaggregated methodologies, the growth rate of other macroeconomic bases, which are also national accounts aggregates.
Tämänhetkisissä ennusteita ja suhdannevaihteluiden puhdistamista koskevissa menetelmissä verotulojen kasvuvauhdin ja BKT:n kasvuvauhdin suhde oletetaan yleisesti melko vakaaksi; tarkemmissa menetelmissä on käytetty vertailussa muita kansantalouden tilinpidon aggregaatteja.
During boom periods, however, taxes on profits and capital gains in particular have been shown to grow at a much faster rate than the assumed macroeconomic bases and then decline sharply during the subsequent downturn.
Noususuhdanteiden aikana on kuitenkin havaittu, että varsinkin liike- ja myyntivoittojen verotulot kasvavat paljon nopeammin kuin arvioissa käytetyt aggregaatit ja laskevat sitten jyrkästi seuraavan laskusuhdanteen aikana.
The occurrence and magnitude of such effects can hardly be predicted given that they depend on factors such as the timing of the realisation of capital gains and complex tax rules, which usually allow profits in one year to be offset against losses in previous years.
Tällaisten vaikutusten ilmenemistä ja laajuutta voidaan tuskin ennustaa, koska ne riippuvat myyntivoittojen realisoitumisen ajankohdan ja monimutkaisten verotussään-
A breakdown of changes in the ratio of government revenue to GDP since 2000 suggests that revenue losses in 2000 and 2001 were mainly attributable to tax cuts, but these were then exacerbated by other factors which depressed tax revenues, especially in 2002.
Kun tarkastellaan muutoksia julkisen talouden tulojen ja BKT:n välisessä suhteessa vuodesta 2000 lähtien, havaitaan, että tulojen menetykset vuosina 2000 ja 2001 johtuivat lähinnä veronkevennyksistä. Myöhemmin niitä sen sijaan pahensivat muut tekijät, jotka pienensivät verotuloja varsinkin vuonna 2002.
By contrast, in 2005 and 2006 the revenue-to-GDP ratio increased significantly, despite a relative lack of tax-increasing measures.
Vuoden lopussa euron nimellinen efektiivinen valuuttakurssi oli 6,3 % vahvempi kuin tammikuun alussa ja 8,2 % korkeampi kuin vuonna 2006 keskimäärin.
The potential for such revenues to disappear in the near future represents a downside risk to the current fiscal outlook.
Lisäksi se vahvistui voimakkaasti Englannin puntaan nähden. Vahvistuminen suhteessa Japanin jeniin, Kiinan renminbiin ja Sveitsin frangiin oli vaimeampaa.
Rather, and as agreed by the Eurogroup in April 2007, unexpectedly high tax revenues in good times should be allocated to deficit and debt reduction rather than be used to increase spending or cut taxes in a potentially unsustainable manner.
Euron vahvistumiseen suhteessa Yhdysvaltain dollariin vaikuttivat pääasiassa euroalueen eduksi muuttuneet markkinoiden käsitykset euroalueen ja Yhdysvaltojen talouksien suhdannenäkymistä sekä korkoerojen kehitys.
Chart 33 Euro nominal and real effective exchange rates 1)
Kuvio 33. Euron nimellinen ja reaalinen efektiivinen valuuttakurssi-indeksi 1)
(monthly/quarterly data; index: Q1 1999 = 100) nominalreal, CPIreal, PPIreal, ULCM
(kuukausi-/neljännesvuosihavaintoja, I/1999 = 100)
After reaching USD 1.49 on 27 November 2007, the single currency depreciated slightly to stand at USD 1.47 on 31 December 2007, 11.8% stronger than at the beginning of that year.
Tuoreimmat tiedot tehdasteollisuuden yksikkötyökustannuksiin perustuvasta indeksistä ovat vuoden 2007 kolmannelta neljännekseltä ja perustuvat osittain arvioihin.
The euro also strengthened against the currencies of a number of Asian trading partners, reflecting, in part, their formal or informal link to the US dollar.
Euro vahvistui vuonna 2007 tuntuvasti (9,2 %) myös Englannin puntaan nähden.
The euro appreciated markedly vis-à-vis the Korean won (12.5%) and the Hong Kong dollar (12.1%), and more moderately against the Singapore dollar (4.8%) and the Chinese renminbi (4.6%).
Vahvistuminen tapahtui lähinnä syyskuun ja joulukuun välisenä aikana.
The relatively contained appreciation against the Chinese currency reflects, to some extent, the apparent greater willingness of the Chinese authorities to allow a stronger appreciation of their currency against the US dollar, especially towards the end of the year.
Joulukuun 2007 lopussa euron puntakurssi oli 0,73 eli korkeimmillaan sitten yhteisen rahan käyttöönoton vuonna 1999.
The appreciation of the euro against these currencies was partly counterbalanced by the euro’s depreciation against the Polish zloty (by 6.2%), the Canadian dollar (by 5.4%), the Norwegian krone (by 3.4%) and the Czech koruna (by 3.1%).
Punnan heikkenemisen väitetään liittyneen markkinoiden odotuksiin siitä, että Englannin pankki laskisi jälleen ohjauskorkojaan aiempaa epäsuotuisampien rahoitus- ja talousnäkymien vuoksi.
The real effective exchange rates of the euro – based on different cost and price measures – also appreciated during 2007 (see Chart 33).
Lisäksi moniin eri kustannus- ja hintaindekseihin perustuva euron reaalinen efektiivinen valuuttakurssi vahvistui vuoden 2007 aikana (ks. kuvio 33).
In the last quarter of the year the real effective exchange rate of the euro, based on consumer prices, was about 5.5% above the level observed one year earlier.
Vuoden viimeisellä neljänneksellä kuluttajahintoihin perustuva euron reaalinen efektiivinen valuuttakurssi oli noin 5,5 % korkeampi kuin vuotta aiemmin.
Chart 34 Current account balance and its components
Näitä ylijäämiä tasoittivat vain osin tuotannontekijäkorvausten taseen kääntyminen alijäämäiseksi ja tulonsiirtojen alijäämän kasvu (ks. kuvio 34).
On 31 December 2007 the euro stood at JPY 164.93, 5.1% higher than at the beginning of the year.
Vuoden 2006 poikkeuksellisen nopean kasvun jälkeen tavarakauppa euroalueen ulkopuolisten maiden kanssa kasvoi vuonna 2007 aiempaa hitaammin.
The euro also appreciated noticeably against the pound sterling in 2007 (by 9.2%), with most of the appreciation being concentrated in the period between September and December.
Euro vahvistui myös suhteessa useiden Aasian kauppakumppanimaiden valuuttoihin, mikä osittain heijastaa niiden virallista tai epävirallista kytköstä Yhdysvaltain dollariin.
In late December 2007 the euro was trading at GBP 0.73, its highest level since the inception of the single currency in 1999.
Euro vahvistui tuntuvasti suhteessa Korean woniin (12,5 %) ja Hongkongin dollariin (12,1 %) ja vähäisemmässä määrin suhteessa Singaporen dollariin (4,8 %) ja Kiinan renminbiin (4,6 %).
The weakening of the pound was reportedly related to market expectations of a further reduction in policy interest rates by the Bank of England in response to the less favourable financial and economic outlook.
Euron vahvistumista näihin valuuttoihin nähden tasoitti osittain sen heikkeneminen suhteessa Puolan zlotyyn (6,2 %), Kanadan dollariin (5,4 %), Norjan kruunuun (3,4 %) ja Tšekin korunaan (3,1 %).
These surpluses were only partly counterbalanced by a shift in the income account to a deficit and an increase in the current transfers deficit (see Chart 34).
Kuvio 34.
The value of goods exports increased by 8.1% in 2007, compared with growth of 14.3% in 2006.
Vaihtotase ja sen erät
Export volumes to the United States declined in absolute terms (see Chart 35).
Kuvio 35.
Nevertheless, it appears that the appreciation of the euro has so far had a relatively contained impact on euro area export performance, with the latter mainly driven by continued robust growth in foreign demand.
Euroalueen viennin määrä tiettyihin kauppakumppanimaihin
According to the breakdown of trade in goods into volumes and prices, available up to November 2007, the deceleration in the
(I/2004 = 100, kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja, 3 kk:n liukuva keskiarvo)
Chart 35 Euro area export volumes to selected trading partners
(vuosihavaintoja, mrd. euroa, kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja)
(indices: Q1 2004 = 100; seasonally adjusted; three-month moving average) extra-euro area United States United Kingdom OPEC Asia
Euroalueen ulkopuoliset maat Yhdysvallat Iso-Britannia OPEC-maat Aasia
Chart 36 Euro area direct and portfolio investment
Tätä jossain määrin tasoitti suoriin sijoituksiin liittyvän pääoman aiempaa pienempi, 28 miljardin euron suuruinen nettovienti (ks. kuvio 36).
Chart 37 Net international investment position
Kuvio 37. Ulkomainen nettovarallisuus
Page 83
Lähde: EKP.
An appreciation of the euro typically lowers the euro value of assets by more than the value of liabilities and leads to an increase in the net debtor position.
Luvut ovat vuoden lopun tietoja vuotta 2007 lukuun ottamatta (kolmas neljännes).
3ECONOMIC AND MONETARY DEVELOPMENTS IN NON-EURO AREA EU MEMBER STATES
Tänä ajanjaksona Yhdysvallat ja Iso-Britannia tekivät myös eniten sijoituksia euroalueelle.
ECONOMIC ACTIVITY Real GDP growth in the noneuro area EU Member States remained robust in 2007 rapid credit growth and an expansionary fiscal stance also contributed to robust growth in domestic demand.
3EUROALUEEN ULKOPUOLISTEN EU:NJÄSENVAL-TIOIDEN REAALI-JA RAHATALOUDEN KEHITYS suotuisana ja useissa maissa EU:n rakennerahastoihin liittyvä pääoman tuonti vahvistui. Useimmissa maissa luotonannon nopea kasvu ja elvyttävä finanssipolitiikan linja myös edistivät kotimaisen kysynnän voimakasta kasvua.
(see Table 6).9While this pattern of strong economic activity was widely observed across countries, annual growth rates differed considerably.
TALOUDELLINEN TOIMELIAISUUS Vuonna 2007 euroalueen ulkopuolisten EU:n jäsenvaltioiden BKT:n määrän kasvu jatkui voimakkaana (ks. taulukko 6).
Annual average real GDP growth was highest in the Baltic States and Slovakia, where it stood around 8%.
Vuotuinen keskimääräinen BKT:n määrän kasvu oli nopeinta Baltian maissa ja Slovakiassa, joissa kasvuvauhti oli noin 8 % tai tätä nopeampi.
In the Czech Republic, Poland and Romania, annual average real GDP growth was also very strong, at between 6.0% and 6.5%.
Myös Tšekissä, Puolassa ja Romaniassa vuotuinen BKT:n määrän kasvu oli hyvin nopeaa, 6,0–6,5 %.
Real GDP growth was lowest in Denmark and Hungary, at 1.8% and 1.3% respectively.
Hitaimmin BKT:n määrä kasvoi Tanskassa (1,8 %) ja Unkarissa (1,3 %).
In Cyprus, Malta, Sweden and the United Kingdom, growth remained robust between 2.8% and 4.4%.
Muissa maissa eli Kyproksessa, Maltassa, Ruotsissa ja Isossa-Britanniassa kasvu jatkui voimakkaana niin, että kasvuvauhti vaihteli 2,8 prosentista 4,4 prosenttiin.
Net exports contributed negatively to growth in most noneuro area EU Member States, despite solid growth in foreign demand, as strong demand for imports outpaced export growth.
Nettoviennin kasvuvaikutus oli negatiivinen useimmissa euroalueen ulkopuolisissa EU:n jäsenvaltioissa ulkomaisen kysynnän vakaasta kasvusta huolimatta, sillä vahva tuontikysyntä ohitti viennin kasvun.
The contribution of net exports to real GDP growth was significantly positive only in Hungary, Malta, Slovakia and Sweden.
Nettoviennin vaikutus BKT:n määrän kasvuun oli huomattavan positiivinen ainoastaan Unkarissa, Maltassa, Slovakiassa ja Ruotsissa.
Overall, export growth in 2007 remained robust, although it decelerated in most countries compared with 2006.
Kaiken kaikkiaan viennin kasvu jatkui vuonna 2007 vahvana, vaikka se olikin useimmissa maissa hitaampaa kuin vuonna 2006.
Growth in exports was supported by strong demand in key trading partners and sizeable foreign direct investment inflows in recent years, while strong import growth was underpinned by robust domestic demand and the relatively high import content of exports.
Viennin kasvua tuki voimakas kysyntä keskeisten kauppakumppaneiden keskuudessa ja huomattava ulkomaisiin suoriin sijoituksiin liittyvä pääoman tuonti viime vuosina. Vahvaa tuonnin kasvua puolestaan vauhdittivat voima-
The noneuro area EU Member States referred to in this section comprise the 14 EU Member States outside the euro area in the period to the end of December 2007 (i.e. Bulgaria, the Czech Republic, Denmark, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Romania, Slovakia, Sweden and the United Kingdom).
Euroalueen ulkopuolisilla EU:n jäsenvaltioilla tarkoitetaan tässä osassa neljäätoista euroalueen ulkopuolista EU:n jäsenvaltiota joulukuun 2007 loppuun asti ulottuvana ajanjaksona: Bulgaria, Tšekki, Tanska, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Romania, Slovakia, Ruotsi ja Iso-Britannia.
In most noneuro area EU Member States, economic activity was driven by domestic demand.
Useimmissa euroalueen ulkopuolisissa EU:n jäsenvaltioissa taloudellista toimeliaisuutta vilkastutti kotimainen kysyntä.
Private consumption was spurred by increasing gains in real disposable income, associated with accelerated wage increases and rising employment.
Yksityistä kulutusta vauhditti käytettävissä olevien reaalitulojen kasvu, johon liittyi kiihtyvä palkkojen nousu ja kasvava työllisyys.
Table 6 Real GDP growth in the noneuro area EU Member States and the euro area
Taulukko 6. BKT:n määrän kasvu euroalueen ulkopuolisissa EU-maissa ja euroalueella
Bulgaria Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Romania Slovakia Sweden United Kingdom
Bulgaria Tšekki Tanska Viro Kypros Latvia Liettua Unkari Malta Puola Romania Slovakia Ruotsi Iso-Britannia
Note: Quarterly data are seasonally adjusted with the exception of Bulgaria, the Czech Republic, Malta and Romania (not seasonally adjusted) and Hungary, Poland, Sweden and the United Kingdom (seasonally and working day-adjusted).1) The EU11 aggregate refers to the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007 (with the exception of Slovenia). 2) The EU14 aggregate refers to the 14 noneuro area EU Member States as at 31 December 2007.
Neljännesvuositiedot on puhdistettu kausivaihtelusta lukuun ottamatta Bulgarian, Tšekin, Maltan ja Romanian tietoja (joita ei ole puhdistettu kausivaihtelusta) ja Unkarin, Puolan, Ruotsin ja Ison-Britannian tietoja (jotka on puhdistettu kausivaihtelusta ja korjattu työpäivien lukumäärällä).1) EU11-aggregaatti käsittää niiden 11 maan tiedot, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1.5.2004 ja 1.1.2007 (Sloveniaa lukuun ottamatta).2) EU14-aggregaatti käsittää euroalueen ulkopuolisen 14 EU-maan tiedot 31.12.2007.
Romania (between 4.9% and 10.1%), and stood close to or moderately above the euro area average in most other noneuro area EU Member States (between 0.7% and 3.0%).
Muissa euroalueen ulkopuolisissa EU:n jäsenvaltioissa YKHI-inflaatiovauhti oli lähellä euroalueen keskiarvoa tai hieman tätä nopeampi (0,7–3,0 %).
Average inflation was below 2% in Denmark, Malta, Slovakia and Sweden in 2007, but picked up also in these countries towards the yearend owing primarily to increasing import prices for food and energy.
Tanskassa, Maltassa, Slovakiassa ja Ruotsissa keskimääräinen inflaatiovauhti vuonna 2007 oli alle 2 % mutta nopeutui myös näissä maissa vuoden loppua kohti lähinnä elintarvikkeiden ja energian tuontihintojen nousun vuoksi.
The upward trend in inflation in the noneuro area EU Member States in 2007 was partly attributable to a significant increase in energy and food prices.
Inflaatiovauhdin nopeutuminen euroalueen ulkopuolisissa EU:n jäsenvaltioissa vuonna 2007 johtui osittain energian ja elintarvikkeiden hintojen huomattavasta noususta.
In addition, rapid growth in domestic demand in the majority of the countries contributed to underlyinginfl ationary pressures.
Lisäksi useimmissa maissa inflaatiopaineita lisäsi kotimaisen kysynnän nopea kasvu.
Along with the stronger economic activity, the labour market situation continued to improve in 2007 in most noneuro area EU Member States.
Taloudellisen toimeliaisuuden vilkastumisen lisäksi työmarkkinatilanne koheni vuonna 2007 edelleen useimmissa euroalueen ulkopuolisissa EU:n jäsenvaltioissa.
Unemployment rates continued their decline, mainly as a result of strong employment growth.
Työttömyysasteet laskivat edelleen lähinnä voimakkaan työllisyyden kasvun vuoksi.
Labour market conditions tightened further in many countries, particularly in the Baltic States, Denmark and the United Kingdom.
Työmarkkinatilanne kehittyi entistä kireämpään suuntaan useissa maissa, varsinkin Baltian maissa, Tanskassa ja Isossa-Britanniassa.
International labour flows continued to affect the labour supply of many countries.
Kansainväliset työvoimavirrat vaikuttivat edelleen työvoiman tarjontaan monissa maissa.
Bulgaria, Latvia, Lithuania, Poland and Romania appear to have experienced particularly large labour outflows in recent years.
Bulgariasta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta ja Romaniasta näyttää muuttaneen erityisen paljon työvoimaa viime vuosina.
This was also the case in Estonia in 2007.
Samoin oli asianlaita Virossa vuonna 2007.
These outflows have contributed to skill shortages and bottlenecks in several sectors of the countries’ economies, thereby increasing wage pressures.
Nämä muuttovirrat ovat osaltaan vaikuttaneet ammattitaitoisen työvoiman puutteeseen ja muihin pullonkauloihin maiden talouksien eri osaalueilla ja siten lisännyt palkankorotuspaineita.
By contrast, the Czech Republic, Denmark, Cyprus, Hungary, Malta, Slovakia, Sweden and the United Kingdom have experienced net positive migration flows. flows.
Sitä vastoin Tšekki, Tanska, Kypros, Unkari, Malta, Slovakia, Ruotsi ja Iso-Britannia ovat olleet nettomuuttovirtojen kohdemaita.
Energy prices increased in most noneuro area EU Member States.
Energian hinnat nousivat useimmissa euroalueen ulkopuolisissa EU:n jäsenvaltioissa.
Food prices also increased significantly, with the strongest increases observed in the Baltic States, Bulgaria and Hungary, generally reflecting unfavourable weather conditions, food prices in the world markets and stronger global demand. Moreover, robust domestic demand continued to add to inflationary pressures, especially in countries
Myös elintarvikkeiden hinnat nousivat huomattavasti, tuntuvimmin Baltian maissa, Bulgariassa ja Unkarissa, mikä yleisesti johtui epäsuotuisista sääoloista, elintarvikkeiden maailmanmarkkinahinnoista ja vahvistuneesta kansainvälisestä kysynnästä.
PRICE DEVELOPMENTSHICP inflation increased significantly in many noneuro area EU Member States in 2007 (see Table 7).
HINTAKEHITYSYKHI-infl aatio nopeutui huomattavasti monissa euroalueen ulkopuolisissa EU:n jäsenvaltioissa
Table 7 HICP inflation in the noneuro area EU Member States and the euro area
Taulukko 7. YKHI-inflaatio euroalueen ulkopuolisissa EU-maissa ja euroalueella
Sources: European Commission (for 2004-06), updated convergence programmes (for 2007) and ECB calculations.
Lähteet: Euroopan komissio (vuosilta 2004–2006), tarkistetut lähentymisohjelmat (vuodelta 2007) ja EKP:n laskelmat.Huom.Tiedot perustuvat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määritelmään.
Notes: Data are based on the excessive deficit procedure definition. Budget balances (Commission data) exclude proceeds from the sale of
Rahoitusjäämiin (komission tiedot) ei sisälly UMTS-toimilupien myynnistä saatuja tuloja.
1) The EU11 aggregate refers to the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007 (with the exception of Slovenia).
Lähentymisohjelmien vuotta 2007 koskevat luvut ovat kansallisia arvioita ja voivat siten poiketa lopullisista tiedoista.1) EU11-aggregaatti käsittää niiden 11 maan tiedot, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1.5.2004 ja 1.1.2007 (Sloveniaa lukuun ottamatta).
2) The EU14 aggregate refers to the 14 noneuro area EU Member States as at 31 December 2007.
2) EU14-aggregaatti käsittää euroalueen ulkopuolisten 14 EU-maan tiedot 31.12.2007.
In Cyprus, Hungary, Slovakia and the United Kingdom, the deficit stood between 4% and 8% of GDP.
Tämä perustui negatiivisiin reaalikorkoihin ja huomattavaan pääomantuontiin.
The external imbalances in most countries originated from deficits in goods, except in the Czech Republic, Hungary,
Monissa maissa infl aa-tiopaineita aiheutti myös voimakas palkkojen nousu, kun työmarkkinatilanne kiristyi entisestään.
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS The combined current and capital account of the noneuro area EU Member States continued to vary considerably across countries in 2007 (see Table 9), although the overall picture showed a deterioration in comparison with 2006.
Nimellispalkkojen kasvu oli erityisen voimakasta aiempaa nopeammin kasvavan tuotannon maissa, toisin sanoen Baltian maissa, Bulgariassa ja Romaniassa, joissa se oli tuottavuuden kasvua nopeampaa ja johti nopeaan yksikkötyökustannusten nousuun (useimmissa maissa yli 10 %).
Current and capital account balance
Suorat sijoitukset, netto
Net portfolio investment
Arvopaperisijoitukset, netto
Net direct investment 200420052006
Vaihtotase ja pääomansiirrot2004200520062007
Source: ECB.1) The EU11 aggregate comprises the weighted contributions of the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and1 January 2007 (with the exception of Slovenia).2) The EU14 aggregate comprises the weighted contributions of the 14 noneuro area EU Member States as at 31 December 2007.3) Data for 2007 refer to the four-quarter cumulative sum up to the third quarter of 2007.
Lähde: EKP.1) EU11-aggregaatti käsittää niiden euroalueen ulkopuolisten EU-maiden painotetun vaikutuksen, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1.5.2004 ja 1.1.2007 (Sloveniaa lukuun ottamatta).2) EU14-aggregaatti käsittää euroalueen ulkopuolisen 14 EU-maan painotetun vaikutuksen 31.12.2007.3) Vuoden 2007 tiedot viittaavat neljän neljänneksen kumulatiiviseen summaan vuoden 2007 kolmanteen neljännekseen saakka.
For Malta, data refer to the four-quarter cumulative sum up to the second quarter of 2007.
Maltan tiedot viittaavat neljän neljänneksen kumulatiiviseen summaan vuoden 2007 toiseen neljännekseen saakka.
In many of the countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007, deficits are, to a certain degree, a normal feature of the catching-up process, to the extent that they reflect favourable investment opportunities and intertemporal consumption smoothing.
Monissa EU:hun 1.5.2004 ja 1.1.2007 liittyneissä maissa alijäämät ovat jossain määrin tavanomainen osa lähentymisprosessia sikäli, että ne ovat osoitus suotuisista sijoitusmahdollisuuksista ja kulutuksen tasoittamisesta eri ajanjaksojen välillä.
However, very large current and capital account deficits in some noneuro area EU Member States were also driven by cyclical factors and buoyant domestic demand, which signals risks to the sustainability of external positions, particularly if accompanied by deteriorating international price and cost competitiveness and a slowdown of export growth.
Joidenkin euroalueen ulkopuolisten EU:n jäsenvaltioiden erittäin suuret vaihto- ja pääomataseen alijäämät johtuivat kuitenkin myös suhdannetekijöistä ja vilkkaasta kotimaisesta kysynnästä. Tämä on merkki siitä, että ulkoisen varallisuusaseman kestävyys on uhattuna varsinkin, jos lisäksi kansainvälinen hinta- ja kustannuskilpailukyky heikkenee ja viennin kasvu hidastuu.
In comparison with 2006, net direct investment in 2007 decreased substantially in Denmark, Sweden and the United Kingdom.
Suoriin sijoituksiin liittyvä pääoman nettotuonti oli edelleen tärkeä rahoituksen lähde monille euroalueen ulkopuolisille EU:n jäsenvaltioille, mutta Baltian maissa, Unkarissa, Romaniassa ja Isossa-Britanniassa perustaseen eli yhteenlasketun vaihto- ja pääomataseen ja suoriin sijoituksiin liittyvän pääoman nettotuonnin kokonaismäärän alijäämä oli yli 4 % BKT:stä ja Latviassa yli 15 % BKT:stä.
It remained rather stable for the EU11 aggregate, although a marked decline was recorded in Hungary, Slovakia and
Arvopaperisijoituksiin liittyvä pääoman nettotuonti pysyi negatiivisena tai jokseenkin tasapainossa kaikissa euroalueen ulkopuolisissa EU:n jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Tanskaa ja Unkaria.