natgillin/translations-raw huggingface dataset:
GLOBALMARKETPLACEDefence equipment policy
MAAILMANMARKKINAT Puolustusvälinepolitiikka
Pages 10 and 11
SIVUT10 ja11
April-June 2003
Huhti-kesäkuu 2003
April–June 2003 p3 3
Huhti-kesäkuu 2003
EDITORIAL Now we’re talking business
PÄÄKIRJOITUS Nyt puhutaan asiaa p3 3
SINGLE MARKETAction against French jammers
Puu aseeksi ilmastonmuutostavastaan
‘New approach’ to equipment inpotentially explosive atmospheres18 change
Uusi lähestymistapa ja räjähdysalttiit laitteet
THINKING SMALL FIRST SME package
PIENET YRITYKSET ETUSIJALLEPk-yrityspaketti
PAGES10 and 11
SIVUT10 ja11
Improving safety of breast implants19
Rintaimplanttien turvallisuutta parannetaan
Updating and simplifying European legislation
PK-YRITYKSETEurooppa tarvitsee yrittäjiä
SMEs Encouraging entrepreneurship
Euroopan komissio
Promoting business clusters Upgraded SMIE database
Yritysryppäille kannustusta Uudistettu SMIE-tietokanta
GLOBAL MARKETPLACE p19Towards an EU defence equipment policy
MAAILMANMARKKINAT p19Kohti EU:n puolustusvälinepolitiikkaa
INDUSTRYUsing wood to tackle climate change
TEOLLISUUSPuu aseeksi taistelussa ilmastonmuutosta vastaan
FOR THERECORD PECAs update
TIEDOKSI PECA – päivitys
INNOVATIONModernising innovation strategy
INNOVAATIOInnovaatiostrategia kaipaa uudistusta12
Construction conferences Commission consultations Publications and diary
Rakennusalan konferenssit Komission kuulemismenettelyt Julkaisut ja kalenteri
NEW ECONOMYB2B electronic marketplaces: new challenges for SMEs
UUSI TALOUSB2B – sähköiset kauppapaikat: Uusi haaste pk-yrityksille
Enterprise Europeis a free-of-chargenewsletter published quarterly in the11 Community languages by the European Commission’s Enterprise DG:
Yrittäjyys Euroopassa (Enterprise Europe) on neljännesvuosittainilmestyvä maksuton tiedotuslehti,joka on saatavilla 11:llä yhteisönkielellä.
Information and Communication Unit Enterprise DGEuropean Commission Tel.
Tiedotuksen ja viestinnän yksikkö Yritystoiminnan pääosasto Euroopan komissio P. (32-2) 29-52388F.
Subscriptions: europa.eu.int/comm/enterprise/library/enterprise-europe or European Commission Enterprise Europe(SC15-6/49)B-1049 Brussels Fax (32-2) 29-91926E-mail: enterprise-europe@cec.eu.int
SC15-6/49B-1049 Bruxelles/Brussel F. (32-2) 29-91926Sähköposti: enterprise-europe@cec.eu.int
Photographs for this edition weresupplied by Photodisc, Benelux Press, Airbus Military, Charpentes & Constructions Bois, Van den Brande,Solvay,Le Mobilier Professionnel,IPMS and European Commission Audiovisual Library. © European Communities, 2003Reproduction is authorised, provided the source is acknowledged.
Tämän numeron kuvat: Photodisc,Benelux Press, Airbus Military,Charpentes & Construction Bois, Vanden Brande, Solvay and IPMS. © Euroopan yhteisöt, 2003Jäljentäminen on sallittua edellyttäen, että lähde mainitaan.
Now we’re talking business
Nyt puhutaan asiaa
Economic realities, including unemployment, productivity gaps withthe US and knowledge-based society challenges, are fuelling the renaissance of Europe’s industrial policy debate.
Taloudelliset tosiasiat, kuten työttömyys, kuilu Yhdysvaltojen ja EU:n tuottavuuden välillä sekä tietoon perustuvan yhteiskunnan haasteet vauhdittavatkeskustelua Euroopan teollisuuspolitiikasta.
Commission President Romano Prodi set the ball rolling at the Enterprise DG’s 21 Januaryconference on industrial policy in an enlarged Europe.
Komission puheenjohtaja Romano Prodi käynnisti keskustelun yritystoiminnan pääosaston teollisuuspolitiikkaalaajentuvassa Euroopassa käsitelleessä konferenssissa 21. tammikuuta.
He cited thesustainable development model – tailoring public policy to promoteeconomic growth, as a prerequisite for social progress, jobs, and environment protection – as an industrial policy road map.
Prodi piti teollisuuspolitiikan suunnannäyttäjänä ajatusta kestävän kehityksenmallista, jonka mukaan yhteiskunnallisen kehityksen, työllisyyden ja ympäristönsuojelun ehtona on talouskasvun edistäminen poliittisin päätöksin.
ithin a month of theJanuary conference,the leaders of France,
Saksan ja sidosryhmien kanssa osana alustavaa arviointiprosessia.
Above all, policy must bebased on sound and wellinformed judgement.
Ennen kaikkea politiikan tuleeperustua vankkaan harkintaan jaluotettavaan tietoon.
This iswhy the EU must now debateindustrial policy for the comingyears, and why that debatemust be inclusive and accessible to all.
Tästä syystä EU:n on keskusteltava tulevienvuosien teollisuuspolitiikastanyt, ja tähän keskusteluun tuleekaikkien voida osallistua.
Enterprise, industry, researchand single market ministers atthe 3 March Competitiveness Council prepared their Springsummit input by debating the Commission’s industrial policycommunication, its recent Green Paper on Entrepreneurship, andits communication ‘Thinkingsmall in an enlarging Europe’(see page 6).
Yritys-, teollisuus, tutkimus- jasisämarkkinaministerit valmistelivatosuuttaan kevään huippukokoukseen kilpailukykyneuvostontapaamisessa 3. maaliskuuta.Keskustelujen pohjana olivatkomission teollisuuspolitiikkaakoskeva tiedonanto, tuore yrittäjyyttä koskeva vihreä kirja sekätiedonanto “Pienyritykset etusijallelaajentuvassa Euroopassa” (ks.sivu 6).
ERKKI LIIKANENCommissioner for Enterprise and the Information Society
ERKKI LIIKANENYritystoiminnan ja tietoyhteiskunnan komissaari
Germany and the UK issued ajoint public appeal for fasterprogress in upgrading EUcompetitiveness, urging the Union’s Spring (21 March)summit to ‘push ahead withstructural renewal and modernization in Europe, toincrease the competitivenessof our economies and ensureemployment opportunities for all’.
Yleisesti ollaan sitä mieltä, ettäteollisuutta ei saa pitää työnantajien kustannuksia ja rasitteitalisäävien sääntelykokeilujenlaboratoriona, mutta teollisuuspolitiikkaa koskevasta yksimielisyydestä ollaan Euroopassa vieläkaukana.
Their open letter calls for radical action to dismantle existingbarriers to international competitiveness, including takingup Commission proposals tosimplify and reduce the burdenon business.
Jo nyt on kuitenkin selvää,että teollisuuspolitiikan tuleekoostua sopivasta yhdistelmästäkoko teollisuutta koskevia ja sektorikohtaisia toimenpiteitä,jotta kilpailukykyä voidaan edistääja tarpeetonta byrokratiaavähentää.
It stresses the needto complete the EU’s internalmarket legislation rapidly, so asto achieve genuinely marketopening outcomes, and pointsout that only an efficient industrycan turn scientific research intonew, marketable products.
Yritystoimintaan vaikuttavia sääntöjä on pohdittavayhdessä teollisuuden ja muiden
Rules that affectbusiness must be checkedwith industry and other stakeholders, as part of a priorassessment.
Siinä todetaan, että vaintehokkaasti toimiva teollisuus voimuuntaa tieteellisen tutkimustyön uusiksi markkinatuotteiksi.
Focusing on performance h o to d isc © P
Teemana kilpailukyky h ot od isc © P
Quantitative targets: the advantage of concrete commitments
Määrällisiä tavoitteita: konkreettisten sitoumustenedut
The Enterprise Directorate-General began its ‘quantitative targets’ project two yearsago as a management tool for national enterprise policy.
Yritystoiminnan pääosasto käynnisti kaksi vuotta sitten kansallisen yrityspolitiikan välineeksitarkoitetun “määrällisten tavoitteiden”projektin.
This is one of the non-legislative and voluntary measures being used to track progress towards the Union’s aim of becoming the world’s most dynamic knowledge-based economy by 2010.By the beginning of this year, the project had identified and published no fewer than70 targets announced by Member States.
Hanke on lainsäädännön ulkopuolinen javapaaehtoinen, ja sen avulla seurataan unionin kehittymistä kohti tavoitettaan tulla maailmandynaamisimmaksi osaamiseen perustuvaksi taloudeksi vuoteen 2010 mennessä. Kuluvan vuoden alkuun mennessä projektin puitteissa oli määritelty peräti 70 jäsenmaidenilmoittamaa tavoitetta.
Targets: a new policy instrument In recent years, targeting has been applied tovarious Community policies.
Tavoitteet: uusi politiikan väline Tavoitteiden asettamista on viime vuosina sovellettu useisiin yhteisön politiikkoihin.
From the early1990s, the Maastricht criteria, set out in the Treaty on European Union that ushered ineconomic and monetary union and the singlecurrency, have been the most successfulapplication of quantitative targets in European governance.
1990-luvunalussa määritellyt EMU-jäsenyyttä koskevatlähentymisedellytykset, ns. Maastrichtin kriteerit,ovat olleet yksi eurooppalaisen yhteisöpolitiikanparhaiten onnistuneista määrällisten tavoitteidensovellutuksista.
Since then, targets have been announced in arange of policy areas: employment, environment, single market, R & D – and now enterprise.
Sittemmin tavoitteita on asetettu useilla politiikanalueilla. Niitä ovat mm. työttömyys, ympäristö,yhtenäismarkkinat, T & K ja nyt myös yritystoiminta.
Focusing on performance
Teemana kilpailukyky
QUANTITATIVE TARGETS - SOME EXAMPLES
ESIMERKKEJÄ MÄÄRÄLLISISTÄ TAVOITTEISTA
Increase the number of new enterprises from170,000 per year to 220,000 by 2007.
Uusien yritysten määrän lisääminen 170,000:stävuotta kohti 220,000:een vuoteen 2007 mennessä
As benchmarking methodologyhas been developed and betterstatistics have become available,the analytical basis for policymaking has improved over theyears and now provides a firmfoundation for setting andanalysing quantitative targets.
Esikuva-analyysin kehittymisen japarempien tilastojen myötä myöspoliittisen päätöksenteon analyyttinen perusta on vuosien kuluessaparantunut. Se tarjoaa nyt vankanpohjan määrällisten tavoitteidenasettamiselle ja analysoinnille.
BELGIUM & DENMARK Reduce administrative burdens on businesses by 25 % before 2010.
Yritysten hallinnollisten rasitteiden vähentäminen 25 prosentilla ennen vuotta 2010.
Raise the number of patents per millionpeople from 13 (2000) to 26 (2006).
Patenttien määrän lisääminen miljoonaaihmistä kohden 13:sta (2000) 26:een (2006).
Increase the number of Internet users (as apercentage of the population) to 70 % in 2005.
Internetin käyttäjämäärän lisääminen (osuus väestöstä) 70 prosenttiin vuonna 2005.
Increase the penetration of household PCsto 50 %.
Kotitalouksien tietokoneiden määränlisääminen 50 prosenttiin.
Increase the penetration of broadband tohouseholds from 0 % to 5 % in 2006.
Kotitalouksien laajakaistayhteyksien lisääminennollasta 5 prosenttiin vuoteen 2006 mennessä.
Increase R & D expenditure as a share of GDPto 3.5 % in 2004.
T & K-osuuden lisääminen BKT:sta 3,5prosenttiin vuoteen 2004 mennessä.
Source: COM (2002) 610: Communication from the Commission: ‘Better environment for businesses’.
Lähde: COM (2002) 610: Komission tiedonanto: "Parempi ympäristö yrityksille".
Setting realistic goals and underpinning them with policies thatmake their fulfilment credible is aprerequisite for their success.Credible targets, that announcecommitment to reform the business climate, also provide a signal that helps firms to plan,and adapt if necessary.
Onnistumisen edellytyksenä onrealististen tavoitteiden asettaminenja tukeminen politiikalla, joka tekeeniiden toteuttamisen uskottavaksi.Uskottavat tavoitteet kertovatsitoumuksesta yritysympäristönuudistamiseen ja antavat signaalin,joka auttaa yrityksiä suunnittelemaan ja tarvittaessa sopeuttamaantoimintaansa.
With the Lisbon process in dangerof running out of steam, there isan even greater need for firm,credible,policy commitments.
politiikkojen arviointi ja hyvien toimintatapojen levittäminen. Tämätulee olemaan suuri haaste, muttahyvällä tahdolla ja onnella siinäonnistutaan!
seminating the good practices.This will be a major challenge, butwith goodwill, and a bit of luck,we will get there!
Kun Lissabonin prosessin on vaarassamenettää puhtiaan, lujien ja uskottavien poliittisten sitoumustentarve on sitäkin suurempi.
Criticism despite success Every Member State apart from Greece, Italy and Luxembourghas announced quantitative targets.
Kritiikkiä menestyksestä huolimatta Kaikki jäsenvaltiot Kreikkaa, Italiaaja Luxemburgia lukuun ottamattaovat ilmoittaneet määrällisiä tavoitteita.
This is particularlyencouraging since for many itis still a new exercise.
Tätä voi pitää erityisen rohkaisevana, sillä monien kohdallakyse on vielä aivan uudesta kokeilusta.
However,some of the targets have come infor criticism for lack of ambitionand for being vague.
Joitakin tavoitteita onkuitenkin kritisoitu kunnianhimonpuutteesta ja epämääräisyydestä.
Finally, in a move supported bythe Enterprise DG, targets havegenerally been specified inabsolute terms rather than ascomparisons with other countries.The reason being that absolutetargets are easier to monitor fornational stakeholders and relativetargets may require internationalbenchmarking studies.
Lopuksi, tavoitteet on yritystoiminnanpääosaston kannustuksella pääsääntöisesti määritelty ennemminkinabsoluuttisina kuin maiden välisinävertailuina. Tämä siitä syystä, ettäkansallisten sidosryhmien on helpompi seurata absoluuttisia tavoitteita,ja suhteelliset tavoitteet saattavatedellyttää kansainvälisten esikuvaanalyysien tekemistä.
In addition, in the case of relative targets, Member States mayappear to be doing better thanthey really are if there are poorperformances in the referencecountries.
Lisäksi jäsenvaltiot saattavat suhteellisten tavoitteiden osalta näyttää pärjäävänparemmin kuin todellisuudessa onlaita, jos viitemaiden suoritteet ovatheikkoja.
There is no doubt that the targetsrepresent differing levels ofambition and detail and it couldbe argued that the more vagueand limited ones should beremoved from the list.
On selvää, että tavoitteet ovat yksityiskohtaisuudeltaan ja kunnianhimoisuudeltaan eri asteisia, javoidaan jopa vaatia epämääräisimpienja rajoittuneimpien poistamista listalta.
However,while individual targets may be relatively insignificant, their cumulativeimpact can make a real difference.
Mutta vaikka jotkin yksittäisettavoitteet saattavat kuulostaa suhteellisen vähäpätöisiltä, niidenyhteisvaikutuksella voi olla suurikinmerkitys.
Despite the criticism, the projecthas got off to a good start. But itis still only in its initial phase andmuch work lies ahead in monitoringand adjusting the quantitativetargets.
On myös ymmärrettävää, ettähankkeeseen ensimmäistä kertaaosallistuvat jäsenvaltiot suhtautuvatasiaan varovaisesti.
The next step will be tostart reviewing policies aimed atachieving these goals and dis-
Tavoitteidenkunnianhimoisuuden ja uskotta-
Moreover, a cautious attitudefrom Member States involved intargeting for the first time isprobably understandable.
Projekti on kritiikistä huolimattapäässyt hyvään alkuun.
Thus,a balance must be struckbetween ambition and credibility.
Se on edelleenkuitenkin vasta alkuvaiheessa jamäärällisten tavoitteiden seurannassa ja säätämisessä on vielä paljontyötä.
Thinking small first
Pienyritykset etusijalle
Almost three years have passed since Member States and the Commission committed themselves to ‘Thinking Small First’ with the European Charter for Small Enterprises.
Lähes kolme vuotta sitten jäsenvaltiotja komissio sitoutuivat Pienyrityksiäkoskevan eurooppalaisen peruskirjanmukaisesti asettamaan “pienyrityksetetusijalle”.
Is Europe living up to this commitment? Is anyone listening to small businesses?
Onko Eurooppa täyttänyt tämän sitoumuksen?Kuunteleeko kukaan pieniä yrityksiä?
The ‘SME package’ seeks to answer these questions.
“Pk –yrityspaketti”pyrkii vastaamaan näihin kysymyksiin.
In Finland, business organisations participatein committees drafting legislation.
Suomessa yritysjärjestöt osallistuvat lainsäädäntöä valmisteleviin työryhmiin.
In Denmark, business test groups advise thegovernment on regulatory impact.
Tanskassayritysten testiryhmät antavat hallitukselle neuvojasääntelyn vaikutuksista.
But severalcountries still provide few opportunities forsmall businesses to express their concerns.
Silti useat maat tarjoavatedelleenkin pienyrityksille kovin niukasti mahdollisuuksia ilmaista huolenaiheitaan.
business policy across Europe and points topossible future action.
eri puolilla Eurooppaa, ja viitoittaa tietä tulevilletoimille.
It analyses how Member States, accession countries and the Commission are implementing the principlesembodied in the European Charter for Small Enterprises adopted in June 2000.
Paketissa tutkitaan sitä, miten jäsenvaltiot, ehdokasmaat ja komissio ovat panneettoimeen kesäkuussa 2000 hyväksytyn Pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan periaatteita.
Having someone on hand to listen to smallbusinesses can make all the difference.
Pienyrityksiä kuuntelevan henkilön olemassaolollavoi olla suuri vaikutus.
Duringhis first year in office, the Commission’s own SME Envoy has established close links withthe small businesses community and raisedawareness of their interests and needs, notleast within the Commission itself.
Ensimmäisenä virassaolovuotenaan komission oma pk-edustaja loiläheisiä yhteyksiä pienyritysten yhteisöön, jaedisti tuntemusta niiden eduista ja tarpeistamyös komission sisällä.
Listening to small businesses Too little is being done to ensure that thevoice of small business is heard where andwhen it matters, although some Member States are leading by example.
Pienyritysten ääni kuuluviin Pienyritykset eivät vieläkään saa riittävästi ääntään kuuluville, vaikka jotkin jäsenvaltiot ovatkinnäyttäneet kannustavaa esimerkkiä.
In the UK, the Small Business Council advises the authoritieson policies affecting small and medium-sizedentreprises (SMEs).
Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa pienyritystenneuvosto (Small Business Council) neuvooviranomaisia pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevissa politiikoissa.
April–June 2003
Yrittäjyys Euroopassa nro 11 _BAR_ Huhti–kesäkuu 2003
THE SME PACKAGE
PK-YRITYSPAKETTI on kokeiltu, testattu ja paranneltujatkuvasti.
‘Thinking small in an Enlarging Europe’,COM(2003) 26
•“Pienyritykset etusijalle Euroopassa”, COM(2003) 26
‘Implementation of the European Charter for Small Enterprises’, COM(2003) 21
•“Pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpano”, COM(2003) 21
•‘Implementation of the European Charter for Small Enterprises in the candidate countries for accession tothe EU’, SEC(2003) 57
•“Pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpano ehdokasmaissa”, SEC(2003) 57
‘Creating an entrepreneurial Europe: the activitiesof the EU for small and medium-sized enterprises’,SEC(2003) 58
•“Yrittäjyyden Euroopan rakentaminen: yhteisön toimet pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi”, SEC(2003) 58
•‘The SME Envoy: an active interface between the Commission and the SME Community’, SEC(2003) 60
•“Pk-yritysten edustaja: aktiivinen välittäjä komission ja pk-yritysten välillä”, SEC(2003) 60
Educating for entrepreneurship Governments are increasinglyturning their attention to shapingtomorrow’s entrepreneurs andhave stepped up their efforts todevelop entrepreneurial skills ineducation.
Yrittäjyyskoulutusta Hallitukset kiinnittävät yhä enemmänhuomiota tulevien yrittäjien kouluttamiseen ja tehostavat ponnistuksia yrittäjyystaitojen kehittämiseksikoulujärjestelmän puitteissa.
front of Community policies, he isdeveloping a more coordinatedapproach towards SME issueswithin the Commission itself.
taan ja internetissä toimivien pk-yritysten määrä kasvaa.
European Charter for Small Enterprises and SME package Paula.Duarte-Gaspar@cec.eu.int
Pkyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja ja pk-yrityspaketti Paula.Duarte-Gaspar@cec.eu.int
Member States with programmesthat support the teachingof entrepreneurial skills in primaryschools now include Ireland,Sweden, Finland, the UK, and Luxembourg.
Yleisesti katsoen rahoituksen saanti on kuitenkin edelleen vaikeaa, tehokkaita strategioitapk-yritysten innovaatiotoiminnanedistämiseksi ei ole, eivätkä niidenedut ole riittävästi edustettuina poliittisessa päätöksenteossa jalainsäädännössä.
Charter report in the candidate countries Marit.Nyman@cec.eu.int Matteo.Fornara@cec.eu.int
Raportti peruskirjan täytäntöönpanosta ehdokasmaissa Maarit.Nyman@cec.eu.int Matteo.Fornara@cec.eu.int
SME Envoy report Emmanuel.Berck@cec.eu.int
Pk-edustajan raportti Emmanuel.Berck@cec.eu.int
In the candidate countries, education for entrepreneurship is alsobeing widely promoted.
Sääntelyn rasitteiden keventäminen Pienyrityksiä koskevan byrokratianvähentäminen ja lainsäädännönuudistaminen ovat toinen alue,jolle hallitukset asettavat yhäenemmän painoarvoa.
It hasbecome part of the secondaryschool curriculum in Poland,Hungary, Latvia, Lithuania and Romania.
Esimerkiksi Tanskalla on toimintasuunnitelmahallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi, ja Saksa on asettanut työryhmän laatimaan vastaavaasuunnitelmaa.
SMEs to the fore in EU policies SMEs are at the heart of many EU policy areas.
Pk-yritykset EU:n eturintamaan Pk-yritykset ovat monien EU:npolitiikkojen ytimessä.
The structural funds alone are spending some16 billionon SME-targetedprojects in 2000-2006.
Yksinrakennerahastot käyttävät noin 16 miljardia euroa pk-yrityksiinsuunnattuihin projekteihin vuosina 2000-2006.
The Sixth Framework Programme for RTD isone of the largest support instruments in the world for SMEresearch.
Tutkimus- jakehitystoiminnan kuudes puiteohjelma on yksi maailman suurimmista pk-yritysten tutkimuksenrahoitusvälineistä.
Nearly 2.2 billion is earmarked to support SME researchand innovation efforts between2002 and 2006.
Pk-yritysten tutkimus- ja innovaatiotoiminnantukemiseen on korvamerkitty 2,2 miljardia euroa vuosien 2002ja 2006 välillä.
The Commission itself is stronglycommitted to improving the qualityof legislation through a combinationof impact assessments and wideranging consultation.
Komissio itse on vahvasti sitoutunutlainsäädännön laadulliseen parantamiseen vaikutusten arvioinninja laajojen kuulemismenettelyjen pohjalta.
Improving SMEs’ access to EUprogrammes is one of the key responsibilities of the Commission’s SME Envoy.
Komission pk-edustajan tärkeimpiätehtäviä on edistää pk-yritystenmahdollisuuksia osallistua EU:nohjelmiin.
Tokeep these businesses at the fore-
Pitääkseen pienyritykset komission politiikkojen eturintamalla, pk-edustaja pyrkii kehittämään tehokkaammin
SME support
Pk-yritykset
New and dynamic entrepreneurialinitiatives are important for Europe’scompetitiveness and job-creatingpotential.
Uudet ja vahvat yrittäjyyttä edistävätaloitteet ovat tärkeitä Euroopan kilpailukyvylle ja työpaikkojen luomiselle.
To boost the EU’sentrepreneurial performance, the European Commission has publisheda Green Paper on Entrepreneurship in Europe, setting out ideas for anentrepreneurship policy agenda.
Vauhdittaakseen yritystoiminnan suorituskykyä EU:nkomissio on julkaissut Vihreän kirjan yrittäjyydestä Euroopassa, jossa esitetään ajatuksia yrittäjyyspolitiikan sisällöksi.
Fill this space !
Tyhjää tilaa!
Encouraging entrepreneurship urope does not fully exploit therefore address not only a sup-
• yrittäjyyden riskien ja hyötyjentasapainottaminen, ja urooppa ei hyödynnä yrityspotentiaaliaan täysimääräisesti.Äskettäisen Eurobarometrin
• encouraging society to value entrepreneurship.
• yhteiskunnan kannustaminenyrittäjyyden arvostamiseen.
E portive business environment, butalso entrepreneurial vitality, by motivating and equipping entrepreneurs with the right skills.
mukaan eurooppalaiset työskentelevät mieluummin toisen palveluksessa kuin toimivat itsenäisinäammatinharjoittajina, kun taas Yhdysvaltain kansalaisista kaksi kolmasosaa haluaa toimia yrittäjinä.
More specifically, the Green Paper lists ten questions to helpshape a future entrepreneurshippolicy and invites responses andcomments on them by 30 June.
Vihreä kirja käsittelee yksityiskohtaisemmin kymmentä kysymystä tulevan yrityspolitiikan hahmottamisen avuksi, ja niistä toivotaanpalautetta 30. kesäkuuta mennessä.
Eurobarometer survey, Europeansprefer employment to self-employ-ment, whereas in the United Statestwo-thirds want to be selfemployed.
Vihreä kirja keskittyy kahteen Euroopan kannalta olennaiseenkysymykseen: miten lisätä yrittäjien määrää ja miten saada useammatyritykset kasvamaan.
The Green Paper focuses on twocrucial issues for Europe: how toproduce more entrepreneurs andhow to get more firms to grow.
Vihreä kirja on saatavana 11 kielellä,ja se löytyy taustamateriaalin japalautetta koskevien ohjeidenohella alla olevasta verkko-osoit-teesta.