natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3.1 Measuring inflation – a simple example
3.1 Inflaation mittaaminen – yksinkertainen esimerkki
3.2 Measuring inflation
3.2 Inflaation mittaaminen
3.2 The relationship between expected inflation and interest rates – the socalled “Fisher effect”
3.2 Inflaatio-odotusten ja korkojen välinen suhde – ns. Fisher-vaikutus
3.3 The benefits of price stability
3.3 Hintavakauden edut
3.4 Demand for cash
3.4 Käteisrahan kysyntä
4.1 Why can central banks influence (ex ante) real interest rates?
4.1 Miksi keskuspankit voivat vaikuttaa reaalikorko-odotuksiin?
The role of “sticky” prices
Joustamattomat hinnat
4.2 Money and interest rates – how can monetary policy influence interest rates?
4.2 Rahan määrä ja korot – miten rahapolitiikalla voidaan vaikuttaa korkoihin?
4.2 How do changes in aggregate demand affect economic activity and price developments?
4.2 Miten kokonaiskysynnän muutokset vaikuttavat taloudelliseen toimeliaisuuteen ja hintakehitykseen?
4.3 How do changes in interest rates affect the expenditure decisions taken by consumers and firms?
4.3 Miten korkomuutokset vaikuttavat kotitalouksien kulutuspäätöksiin ja yritysten investointipäätöksiin?
4.4 Factors driving price developments over shorter-term horizons
4.4 Hintakehitykseen lyhyellä aikavälillä vaikuttavat tekijät
4.5 Factors driving price developments over longerterm horizons
4.5 Hintakehitykseen pitemmällä aikavälillä vaikuttavat tekijät
5.1 The road to the single currency, the euro
5.1 Kohti yhteistä rahaa eli euroa
5.2 Convergence criteria
5.2 Lähentymiskriteerit
5.3 Construction and features of the HICP
5.3 YKHIn muodostaminen ja ominaisuudet
5.4 A safety margin against deflation
5.4 Turvamarginaali deflaatiota vastaan
5.5 The mediumterm orientation of the ECB’s monetary policy
5.5 EKP:n rahapolitiikan keskipitkän aikavälin näkökulma
5.6 Real economic and financial indicators
5.6 Reaalitaloutta ja rahoitusmarkkinoita kuvaavat indikaattorit
Chapter 5 The ECB’s monetary policy
Luku 5 EKP:n rahapolitiikka
5.7 Euro area macroeconomic projections
5.7 Euroalueen talousnäkymiä koskevat arviot
5.1 A short historical overview
5.1 Lyhyt katsaus historiaan
5.2 The institutional framework
5.2 Institutionaalinen rakenne
5.4 Overview of the Eurosystem’s operational framework
5.4 Katsaus eurojärjestelmän rahapolitiikan ohjausjärjestelmään
This book has benefited greatly from numerous comments and drafting suggestions from my colleagues at the ECB, to whom I am most grateful.
Haluan kiittää työtovereitani EKP:ssä niistä monista kommenteista ja ehdotuksista, jotka ovat auttaneet minua tämän kirjan laadinnassa.
I would also like to express my gratitude to the members of the External Communications Committee of the European System of Central Banks (ESCB) and of the Board of Experts, colleagues from the ECB's Language Services Division, Official Publications and Library Division, Press and Information Division, H. Ahnert, W. Bier, D. Blenck, J. Cuvry, G. Deschamps, L. Dragomir, S. Ejerskov, G. Fagan, A. Ferrando, L. Ferrara, S. Keuning, H. J. Klöckers, D. Lindenlaub, A. Lojschova, K. Masuch, W. Modery, P. Moutot, A. Page, H. Pill, C. Pronk, B. Roffia, C. Rogers, P. Sandars, D. Schackis, H. J. Schlösser, G. Vitale, C. Zilioli.
Haluan esittää kiitokseni myös Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) viestintäkomitean ja asiantuntijalautakunnan jäsenille, kollegoilleni EKP:n kielipalveluista, julkaisuista ja kirjastosta sekä tiedotuksesta vastaavissa toimistoissa ja erityisesti seuraaville henkilöille: H. Ahnert, W. Bier, D. Blenck, J. Cuvry, G. Deschamps, L. Dragomir, S. Ejerskov, G. Fagan, A. Ferrando, L. Ferrara, S. Keuning, H. J. Klöckers, D. Lindenlaub, A. Lojschova, K. Masuch, W. Modery, P. Moutot, A. Page, H. Pill, C. Pronk, B. Roffia, C. Rogers, P. Sandars, D. Schackis, H. J. Schlösser, G. Vitale ja C. Zilioli.
Frankfurt am Main, April 2009
Frankfurt am Mainissa, huhtikuussa 2009
More than 320 million people in 16 European countries share the euro as their currency.The Governing Council of the European Central Bank (ECB) is responsible for the single monetary policy in these countries, which are known collectively as the euro area.
Yli 320 miljoonaa ihmistä kuudessatoista Euroopan maassa käyttää euroa yhteisenä rahana. Näiden kuudentoista maan muodostamaa aluetta kutsutaan euroalueeksi, ja sen yhteisestä rahapolitiikasta vastaa Euroopan keskuspankin (EKP) neuvosto.
The Eurosystem, comprising the ECB and the national central banks (NCBs) of the euro area countries, has a clear mandate assigned by the Treaty establishing the European Community: its primary objective is to maintain price stability in the euro area.
EKP ja euroalueen maiden kansalliset keskuspankit muodostavat yhdessä eurojärjestelmän, jolle on Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määrätty selkeä tehtävä: eurojärjestelmän ensisijainen tavoite on ylläpitää hintavakautta euroalueella.
In other words, the Governing Council of the ECB is mandated to preserve the purchasing power of the euro.
EKP:n neuvoston tehtävänä on siis säilyttää euron ostovoima.
This mandate reflects a broad consensus in society that, by maintaining price stability, monetary policy contributes significantly to sustainable growth, economic welfare and job creation.
Tämä tehtävänanto kuvastaa yhteiskunnassa vallitsevaa laajaa yksimielisyyttä siitä, että ylläpitämällä hintavakautta rahapolitiikka edistää osaltaan merkittävästi kestävää kasvua, taloudellista hyvinvointia ja uusien työpaikkojen syntymistä.
The Eurosystem has been granted independence in order to carry out its mandate.
Eurojärjestelmälle on annettu riippumattomuus tehtävänsä hoitamisessa.
Furthermore, the Governing Council has selected and made public its monetary policy strategy to deliver price stability, and uses an efficient and well-functioning operational framework in order to conduct its single monetary policy.
EKP:n neuvosto on lisäksi valinnut ja julkistanut hintavakauteen tähtäävän rahapolitiikan strategian, ja se käyttää tehokasta ja toimivaa ohjausjärjestelmää yhteisen rahapolitiikan harjoittamisessa.
In short, the Eurosystem has all the tools and skills needed to conduct a successful monetary policy.
Eurojärjestelmällä on siis kaikki välineet ja kyvyt, joita menestyksekkään rahapolitiikan harjoittaminen edellyttää.
Like any important and independent institution in modern society, the Eurosystem needs to be close to the general public and understood by the citizens of Europe.
Tärkeänä ja riippumattomana instituutiona nyky-yhteiskunnassa eurojärjestelmän on oltava lähellä suurta yleisöä – Euroopan kansalaisten on ymmärrettävä sen toimintaa.
It is therefore important that its mandate and policy are explained to a wide audience.This book aims to provide a comprehensive but easily accessible overview of the reasons why price stability is so important in ensuring that prosperity is sustained and of how the ECB’s monetary policy is geared towards achieving this mandate.
Siksi on tärkeää selittää sen tehtävää ja politiikkaa mahdollisimman monille. Tämän kirjan tavoitteena on luoda laaja mutta helppotajuinen katsaus siihen, miksi hintavakaus on niin tärkeää hyvinvoinnin jatkumisen kannalta, ja siihen, miten EKP pyrkii rahapolitiikkansa avulla toteuttamaan sille annettua tehtävää.
PRICE STABILITY: WHY IS IT
MIKSI HINTAVAKAUS
The Treaty establishing the European Community has assigned the Eurosystem1 – which comprises
Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa eurojärjestelmän1 – eli Euroopan keskuspankin (EKP) ja
The benefits of price stability, as well as the costs associated with inflation or deflation, are closely associated with money and its functions.
Hintavakauden eduilla sekä inflaation tai deflaation kustannuksilla on tiivis yhteys rahaan ja sen tehtäviin.
Chapter 2 is therefore devoted to the functions and history of money.
Luku 2 onkin omistettu rahan tehtäville ja historialle.
This chapter explains that in a world without money, i.e. in a barter economy, the costs associated with the exchange of goods and services, such as information, search and transportation costs, would be very high.
Luvussa kerrotaan, että ilman rahaa toimivassa maailmassa eli vaihdantataloudessa vaihtokauppaan liittyvät kustannukset (esim. tiedonsaantiin sekä tuotteiden etsintään ja kuljetukseen liittyvät kustannukset) ovat erittäin korkeat.
It illustrates that money helps goods to be exchanged more efficiently and therefore enhances the wellbeing of all citizens.
Siinä osoitetaan, että raha tehostaa hyödykkeiden vaihtoa ja lisää siten yhteistä hyvinvointia.
These considerations are followed by a more detailed discussion of the role and the three basic functions of money.
Sen jälkeen käsitellään yksityiskohtaisemmin rahan asemaa ja kolmea perustehtävää.
Money serves as a medium of exchange, as a store of value and as a unit of account.
Raha toimii vaihdon välineenä, arvon säilyttäjänä ja laskentayksikkönä.
The precise forms of money used in different societies have changed over time.
Eri yhteiskunnissa käytetyt rahan muodot ovat ajan mittaan muuttuneet.
Commodity money, metallic money, paper money and electronic money are particularly noteworthy.The main developments in the history of money are briefly reviewed and explained.
Rahana käytettävät esineet sekä metalliraha, paperiraha ja elektroninen raha ovat ehkä näistä huomattavimmat. Tärkeimmät historialliset kehityssuunnat on käsitelty ja selostettu lyhyesti.
the European Central Bank (ECB) and the national central banks (NCBs) of those countries that have adopted the euro as their currency – the primary mandate of maintaining price stability.This mandate is considered to be the principal objective of the Eurosystem for good economic reasons.
Hintavakauden valitseminen ensisijaiseksi tavoitteeksi osoittaa, että menneistä tapahtumista on opittu. Myös talousteoria ja empiiriset tutkimukset kertovat, että hintavakautta ylläpitämällä rahapolitiikka edistää merkittävästi yleistä taloudellista hyvinvointia ja lisää talouskasvua ja työllisyyttä.
Given the widespread recognition of the benefits of price stability, we consider it essential to explain, particularly to young people, the importance of price stability, how it can best be achieved, and how maintaining it supports the broader economic goals of the European Union.
Hintavakauden edut tunnustetaan laajalti. Siksi onkin tärkeää kertoa myös nuorille, miksi hintavakaus on tärkeää, miten se parhaiten saavutetaan ja miten sen avulla tuetaan Euroopan unionin laajempia taloudellisia päämääriä.
1 The term Eurosystem does not appear as such in the Treaty establishing the European Community nor in the Statute of the ESCB and of the ECB, which refer to the objectives and tasks of the ESCB, comprising the ECB and the NCBs of all Member States.
1 Sana eurojärjestelmä ei esiinny sen paremmin Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa kuin Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) ja Euroopan keskuspankin (EKP) perussäännössäkään. Niissä puhutaan EKPJ:n (eli EKP:n ja kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien) tavoitteista ja tehtävistä.
Nevertheless, as long as there are Member States that have not adopted the euro, the provisions on the objectives and tasks of the ESCB do not apply to them.
Kuitenkin niin kauan kuin on jäsenmaita, joissa euroa ei ole otettu käyttöön, EKPJ:n tavoitteita ja tehtäviä koskevat määräykset eivät sido näitä jäsenvaltioita.
In this context, reference to the Eurosystem, i.e. the ECB and the NCBs of the Member States that have adopted the euro, has become commonplace; its use is also encouraged by the ECB’s Governing Council.
Siksi onkin totuttu puhumaan eurojärjestelmästä eli EKP:stä ja niistä jäsenvaltioista, joissa euroon otettu käyttöön. Myös EKP:n neuvosto suosittelee tämän termin käyttöä.
IMPORTANT FOR YOU?
ON TÄRKEÄÄ?
Chapter 3 focuses in more detail on the importance of price stability.
Muutokset markkinakoroissa vaikuttavat kotitalouksien ja yritysten kulutuspäätöksiin ja sitä kautta lopulta talouskehitykseen ja inflaatioon.
It explains that inflation and deflation are economic phenomena that could have serious negative consequences for the economy.
Normaalioloissa on siis odotettavissa, että kun korot nousevat, kulutus- ja investointimenot pienenevät.
The chapter begins with a definition of these concepts.
Jos muissa tekijöissä ei tapahdu muutoksia, tämä vähentää inflaatiopaineita.
In principle, inflation is defined as a general increase in the prices of goods and services over a protracted period, resulting in a decline in the value of money and thus its purchasing power.
Rahapolitiikalla voidaan vaikuttaa reaalitalouteen jonkin verran, mutta vaikutus on ohimenevä.
Deflation is when the overall price level falls over a protracted period.
Sen sijaan rahapolitiikan vaikutus hintakehitykseen ja sitä kautta inflaatioon on pysyvämpää laatua.
Chapter 4 focuses on the factors determining price developments.
Inflaation mittaamiseen liittyviä ongelmia tarkastellaan ensin, ja sen jälkeen kuvaillaan hintavakauden etuja.
Starting with a brief overview of the role and limitations of monetary policy, it proceeds to explain how a central bank can influence shortterm interest rates.
Hintavakaus tukee elintason nousua vähentämällä epävarmuutta yleisestä hintakehityksestä ja parantamalla siten hintamekanismin selkeyttä.
The central bank is the monopolistic (i.e. the only) supplier of banknotes and central bank deposits.As banks need banknotes for their clients and have to fulfil minimum reserve requirements (i.e. deposits) with the central bank, they usually ask a central bank for credit.
Kuluttajien ja yritysten on helpompi erottaa, milloin yksittäisten tuotteiden hintojen muutokset eivät liity yleisen hintatason vaihteluun (ns. suhteellisten hintojen muutokset).
The central bank can set the interest rate on its loans to the banks. This subsequently influences the other market interest rates.
Lisäksi hintavakaus edistää yleistä hyvinvointia pienentämällä korkojen inflaatioriskipreemioita, poistamalla tarpeen suojautua inflaatioriskeiltä ja vähentämällä verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmien vääristävää vaikutusta.
The changes in market interest rates affect spending decisions by households and companies and therefore, ultimately, economic activity and inflation.
Hintavakaus myös ehkäisee tilanteita, joissa tulot ja varallisuus jakautuisivat mielivaltaisesti siksi, että nimellisarvoisten saamisten (kuten pankkitileillä olevien säästöjen, valtion joukkolainojen ja nimellispalkkojen) reaalinen arvo hupenisi inflaation vuoksi.
For instance, higher interest rates make it more expensive to invest and therefore tend to result in lower expenditure for investment.They also generally make saving more attractive and tend to reduce consumption demand.
Inflaation kiihtymiseen liittyvä reaaliomaisuuden ja reaalitulojen huomattava pieneneminen voi luoda sosiaalista ja poliittista epävakautta.
So under normal circumstances it can be expected that arise in interest rates will lead to a decline in consumption and investment expenditures, which – all other things being equal – should ultimately lower inflationary pressures.While monetary policy can have some impact on real activity, this effect is only transitory and not permanent.
Ylläpitämällä hintavakautta keskuspankit siis edistävät laajempien taloudellisten päämäärien saavuttamista ja ylläpitävät siten osaltaan yleistä poliittista vakautta.
After a short section illustrating some of the problems associated with measuring inflation, the chapter goes on to describe the benefits of price stability.
Luvussa 4 keskitytään hintakehitykseen vaikuttaviin tekijöihin.
Price stability supports higher living standards by reducing uncertainty about general price developments, thereby improving the transparency of the price mechanism.
Ensin tarkastellaan lyhyesti rahapolitiikan tehtäviä ja rajoituksia, ja sitten kerrotaan, miten keskuspankit vaikuttavat lyhyisiin korkoihin.
It makes it easier for consumers and companies to recognise price changes which are not common to all goods (so-called “relative price changes”).
Keskuspankeilla on monopoli (eli yksinoikeus) setelien antoon ja keskuspankkitalletusten tarjoamiseen.
Finally, price stability prevents the arbitrary distribution of wealth and income associated, for instance, with the erosion of the real value of nominal claims (savings in the form of bank deposits, government bonds, nominal wages) resulting from inflation.
Kun pankit tarvitsevat seteleitä asiakkailleen ja kun niiden on täytettävä vähimmäisvarantovelvoitteensa (tallettamalla rahaa keskuspankkiin), ne yleensä ottavat luottoa keskuspankista.
Large erosions of real wealth and income due to high inflation can be a source of social unrest and political instability.
Keskuspankki voi päättää, millaisella korolla se antaa pankeille luottoa.
To sum up, by maintaining price stability, central banks help broader economic goals to be achieved, thus contributing to general political stability.
Näin se vaikuttaa myös muihin markkinakorkoihin.
The closing chapter contains a short description of the monetary policy of the ECB.
MIKSI HINTAVAKAUS yhteisen rahapolitiikan taustalla olevaa institutionaalista rakennetta, EKP:n rahapolitiikan strategiaa ja eurojärjestelmän käytössä olevia rahapolitiikan välineitä.
Following a closer look at the process leading to Economic and Monetary Union, the subsequent sections deal with the institutional framework of the single monetary policy, the ECB’s monetary policy strategy and the monetary policy instruments used by the Eurosystem.
EKP:n neuvosto pyrki vuonna 1998 täsmentämään perustamissopimukseen kirjatun eurojärjestelmän tavoitteen (hintavakauden ylläpitäminen) antamalla hintavakaudelle kvantitatiivisen määritelmän.
In order to clarify the Eurosystem’s objective of maintaining price stability, as laid down in the Treaty, the Governing Council of the ECB gave the following quantitative definition in 1998: “Price stability shall be defined as a year-on-year increase in the Harmonised Index of Consumer Prices (HICP) for the euro area of below 2 %. Price stability is to be maintained over the medium term”.
Hintavakaus määritellään euroalueen yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) alle 2 prosentin vuotuiseksi nousuksi, ja siihen pyritään keskipitkällä aikavälillä.
In the ECB’s strategy, monetary policy decisions are based on a comprehensive analysis of the risks to price stability.
Vuoden 2003 toukokuussa EKP:n neuvosto teki selväksi, että se pyrkii – määritelmän rajoissa – pitämään inflaatiovauhdin alle 2 prosentissa mutta kuitenkin lähellä kahta prosenttia keskipitkällä aikavälillä.
Furthermore, the Governing Council made it clear in May 2003 that, within this definition, it aims to keep inflation rates below but “close to 2 % over the medium term”.
EKP:n strategiassa rahapoliittiset päätökset perustuvat hintavakauteen kohdistuvien riskien kattavaan analyysiin.
This chapter reviews in some detail the factors driving the inflationary process over shorterhorizons.
Luvussa käsitellään yksityiskohtaisesti lyhyen aikavälin inflaatiokehitykseen vaikuttavia tekijöitä.
As illustrated by a rather simple model describing the concepts of aggregate supply and aggregate demand, a number of economic factors can lead to movements in price levels in the short term, among them increases in consumption and investment, rising government budget deficits as well as higher net exports.
Kokonaiskysynnän ja kokonaistarjonnan käsitteitä kuvaavalla yksinkertaistetulla mallilla havainnollistetaan, miten erilaiset taloudelliset tekijät kuten kulutus, investoinnit, kasvava julkisen talouden alijäämä tai nettoviennin kasvu voivat aiheuttaa muutoksia hintatasoon lyhyellä aikavälillä.
In addition, higher input prices (e.g. for energy) or wage increases not matched by productivity gains can lead to upward pressures on inflation.
Lisäksi tuotantopanosten (kuten energian) hinnannousu tai palkankorotukset, joihin ei liity vastaavaa tuottavuuden kasvua, voivat aiheuttaa inflaatiopaineita.
Against this background, particular emphasis is placed on the fact that monetary policy cannot fully control shortterm price developments.
Luvussa painotetaan erityisesti sitä, että rahapolitiikka ei yksin riitä ohjaamaan hintakehitystä lyhyellä aikavälillä.
However, the chapter also explains that, when taking a longerterm perspective, inflation is a monetary phenomenon.
Pitemmällä aikavälillä inflaatioon kuitenkin rahataloudellinen ilmiö.
It is therefore undeniable that monetary policy, by responding to risks to price stability, can control inflation over medium to long-term horizons.
Viimeisestä luvusta löytyy lyhyt EKP:n rahapolitiikan esittely. Ensin tarkastellaan lähemmin talousja rahaliittoon johtanutta kehitystä, ja sen jälkeen käsitellään
In the ECB’s strategy, monetary policy decisions are based on a comprehensive analysis of the risks to price stability.
EKP:n strategiassa rahapoliittiset päätökset perustuvat hintavakauteen kohdistuvien riskien kattavaan analyysiin.
Such an analysis is performed on the basis of two complementary perspectives for determining price developments.
Analyysin pohjana on kaksi toisiaan täydentävää näkökulmaa hintakehityksen määräytymiseen.
The first is aimed at assessing the short to mediumterm determinants of price developments, with a focus on real economic activity and financial conditions in the economy.
Sen tarkoituksena on arvioida hintakehitykseen lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä vaikuttavia tekijöitä, ja siinä keskitytään reaaliseen talouskehitykseen ja rahoitusoloihin.
It takes account of the fact that over those horizons, price developments are heavily influenced by the interplay of supply and demand in the goods, services and input (i.e. labour and capital) markets.
Huomioon otetaan, että tällä aikavälillä hintakehitykseen vaikuttaa huomattavasti kysynnän ja tarjonnan vuorovaikutus hyödyke- ja palvelumarkkinoilla sekä tuotannontekijämarkkinoilla (työ- ja pääomamarkkinoilla).
The ECB refers to this as the “economic analysis”.
Toisesta näkökulmasta käytetään nimitystä rahatalouden analyysi.
The second perspective, referred to as the “monetary analysis”, focuses on a longerterm horizon, exploiting the long-term link between the quantity of money in circulation and prices.
Siinä keskitytään keskipitkän ja pitkän aikavälin kehityksen arvioimiseen ja käytetään hyväksi liikkeessä olevan rahan määrän ja hintojen pitkän aikavälin suhdetta.
The monetary analysis serves mainly as a means of cross-checking, over a medium to long-term perspective, the short to mediumterm indications for monetary policy stemming from the economic analysis.
Rahatalouden analyysi tuo arviointiin keskipitkän ja pitkän aikavälin näkökulman, ja siitä saatuja tietoja vertaillaan taloudellisesta analyysistä saatuihin rahapolitiikan kannalta huomionarvoisiin lyhyen ja keskipitkän aikavälin tietoihin.
Based on this assessment, the Governing Council of the ECB decides on the level of shortterm interest rates to ensure that inflationary and deflationary pressures are counteracted and that price stability is maintained over the medium term.
Tämän arvioinnin perusteella EKP:n neuvosto tekee päätöksen lyhyistä koroista varmistaakseen, että inflaatio ja deflaatiopaineet pystytään pitämään kurissa ja että hintavakaus säilyy keskipitkällä aikavälillä.
When asked about general economic conditions in opinion polls, European citizens usually express their desire to live in an environment without inflation or deflation.
Kun Euroopan kansalaisilta kysytään mielipidetutkimuksissa, mitä mieltä he ovat yleisestä taloustilanteesta, he tavallisesti ilmoittavat haluavansa elää ilman inflaatiota tai deflaatiota.
The Treaty establishing the European Community has given the Eurosystem the mandate to maintain price stability.This makes good economic sense.
Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa eurojärjestelmän tehtäväksi onkin annettu hintavakauden ylläpitäminen.