natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some deceleration in real GDP growth is to be expected in 2001 and 2002 to around 5 per cent per year.
Kasvun odotetaan hidastuvan vuonna 2001, mutta se lienee edelleen selvästi nopeampaa
E be sustained by strong domestic demand, particularly private and public con sumption.
V kuin 1990-luvulla.
As employment is projected to keep rising at rates around 4 per cent a year, the economy will continue to draw large numbers of crossborder workers.
Kasvun hidastuminen johtuu ensikädessä ulkoisten edellytysten heikkenemisestä erityisesti EU:n ulkopuolisilla markkinoilla, joilla Italian talous on suhteellisen avoin kilpailulle.
Wage increases accelerated in 2000 reaching 5 per cent as a result of the tightening of the labour market, the direct impact of acceleration in inflation on wages through the automatic indexation mechanism and a relatively high wage agreement in the public sector.
Kotimaisen kysynnän ja erityisesti yksityisen kulutuksen kasvun odotetaan myös heikkenevän huolimatta veronalennusten kannustavasta vaikutuksesta, koska työmarkkinoiden kehitys on vähemmän rohkaisevaa ja kestokulutushyödykkeisiin käytetyt menot väheni vät.
Economic performance was strong recently and public finances particularly sound.
Pohjoisessa esiintyy merkkejä työvoimapulasta, mutta etelässä työttömyysaste on pysynyt yli 20 prosentissa huolimatta jatkuneesta työllisyyden kasvusta vuonna 2000.
However, acceleration in wages and prices represents an important economic policy challenge; moreover, tensions which have recently emerged on the labour market also call for appropriate policies aimed at increasing the relatively low national participation and employment rates.
Lisäksi työmarkkinasääntely on jonkin verran vääristynyt keskisuurten ja suurten yritysten palveluksessa olevien työsuhdeturvan kannalta, työttömyysetuudet ovat EU:n alhaisimmat ja -etuusjärjestelmä EU:n hajanaisimpia.
As a result of fast growing activity and employment, the surplus of the general government rose to 5.3 per cent of GDP in 2000; a decline to about 34 per cent of GDP is to be expected in 2001 and 2002 due to a large reduction in the income tax which will be implemented in these two years.
Osaamisyhteiskunta on kehittynyt myöhään,ja tähän liittyen yritysten tutkimusja kehitystoiminta on ollut suhteellisen vähäistä, mikä voi heikentää tai hidastaa talouden kasvupotentiaalia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
Government expenditure is expected to continue to increase at a fast pace, although declining moderately in share of GDP; expenditure will be mainly devoted to investment in infrastructure and to supporting specific policy objectives, especially the development of the information society and research.
Yleishyödyllisten laitosten yksityistäminen onjatkunut, mutta kilpailun puuttuminen paikallisten yleishyödyllisen laitosten osalta voi vaarantaa yleisen talouden tehokkuuden.
In view of the above, and considering that Luxembourg is a member of the euro area, budgetary policy should aim to:
Julkisen velan suhde BKT:hen on edelleen korkea, mikä rajoittaa kasvua vahvistavien, esimerkiksi koulutukseen, tutkimusja kehitystoimintaan tai infrastruktuuri-investolnteihln suunnattujenjulkisten menojen osuutta.
(ii) monitor closely the increase in government expenditures in order to safeguard the balance of public finances should real GDP growth falter as well as their sustainability in the long term taking account of the ageing population.
Ilman UMTS-toimiluvista saatuja tulojajulkisen talouden ali jäämä oli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli pienempi kuin edellisenä vuonna mutta hiukan suurempi kuin tarkistettu tavoite 1,3 prosenttia. Vakausohjelman joulukuun 2000 tarkistuksen mukaanjulkisen talouden rahoitusaseman suhtees-
The overall performance of the Luxembourg labour market was good in 2000, due to a large extent to the availability of cross­border workers.
sa BKT:hen ennustetaan edelleen paranevan vuosina 2001 ja 2002 ja saavuttavan tasapainon vuonna 2003.
The unemployment rate was very low at 2,2 per cent.
Velan odotetaan supistuvan alle 100 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2003 mennessä.
Nevertheless, the labour market has been tightening in terms of accelerated wage increases and inflation pressures, and this underlines the need to exploit better the country's own labour potential.
Näissä puitteissa ja koska julkisen talouden strategia perustuu verotuksen asteittaiseen keventämiseen, menojen hallinta on jatkossakin keskeistä.
Low national employment rates, in particular for women (48 per cent) and older workers (26 per cent), reveal the signif­icant reserve of own labour resources.
Väestön ikääntymisestä julkiselle taloudelle aiheutuvien vaikutusten osalta Italia on viime vuosina toteuttanut toimenpiteitä eläkejärjestelmän uudistamiseksi ja järjestelmän ehtoja on tarkoitus tarkistaa vuonna 2001.
Early withdrawal from the labour market has been encouraged by early retirement, pre­retirement and disability pension schemes.
Näistä syistä ja koska Italia kuuluu euroalueeseen, finanssipolitiikalla olisi pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: i) On saavutettava vuoden 2000 tarkistetussa vakausohjelmassa asetettu julkisen talouden aijäämätavoite, 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuonna 2001.
In view of the above, while vigorously implementing all the Employment Recommen­dations, the main priority for Luxembourg should be to:
Vuoden 2002 talousarvion valmistelun yhteydessä on varmistettava, että tavoitetta julkisen talouden aljäämänjatkuvasta supistamisesta noudatetaan,jotta keskipitkän aikavälin tavoitejulkisen talouden tasapaino vuonna 2003, voidaan saavuttaa.
(i) make further efforts to increase the national employment rate, especially for older workers by increasing the incentives in early retirement, pre­retirement and disability pension schemes to remain in employment, and for women by removing obstacles to their remaining in employment or re­entering the labour market.
66 iii) Kotimaista vakaussopimusta on vahvistettava tulkitsemalla tiukemmin siihen si sältyvät säännökset hallinnon hajauttamisesta, jotta varmistetaan jo vuonna 2001 muiden kuin korkomenojen, erityisesti terveydenhuoltomenojen, tehokkaampi hallinta.
Luxembourg is a small open economy, very well exposed to international competition.
Italian työmarkkinatilanne parani huomattavasti vuonna 2000.
However, some elements including­ an obsolete legislation about competition and price regulation, might still hamper competition in some product markets.
Työllisyys kasvoi vuonna 2000 keskimäärin lähes 2 prosenttia (lähde: Italian työvoimakatsaus) ja työttömyys laski 11,3 prosentista 10,5 prosenttiin joka on edelleen korkea.
In view of the above, the main priority for Luxembourg should be to:
Lisäksi naisten osuus työvoimasta kasvoi.
(i) implement the announced reform of the competition legislation and thus the abolition of fixed and monitored prices.
Tämä johtuu suuremmasta talouskasvusta ja työhönoton joustavuuden paranemisesta, joka puolestaan johtuu slita, että useita epätyypillisten työsopimusten (määräaikaiset, tilapäiset ja osa-aikaiset sopimukset) tekemiselle ase-
Netherlands trong macroeconomic performance was achieved in the Netherlands in recent years, culminating in a particularly buoyant 2000; economic activity is expected to decelerate somewhat in 2001 and 2002 mainly
Pohjoisessa työttömyysaste on vain 4,6 prosenttia, maan keskiosassa 8,3 prosenttia ja etelässä 21,0 prosenttia.
S as a result of external developments, real GDP being still projected to grow by more then 3 per cent in both years.
Palkkojen suuremmalla eriyttämisellä voidaan kompensoida tuottavuuskuiluja eri maantieteellisten alueiden välillä.
Strong domestic demand will continue to be the main factor of expansion, in particular, private consumption is expected to accelerate, boosted by a substantial rise in wages and employment, as well as the reduction in the tax burden resulting from the tax reform being implemented in 2001.
Työelämän ulkopuolella ja epätyypillisessä työsuhteessa olevien henkilöiden työsuhdeturva on heikompi kuin keskisuurten ja suurten yritysten vakinaisen henkilöstön, mikä ylläpitää työmarkkinoiden kakspkoisuutta.
Employment is expected to continue to increase, resulting essentially from a higher activity rate.
Työvoimakustannusten verokiilaa on pienennetty erityisesti matalapalkka-aloilla, mutta kokonaisverorasitus on edelleen suuri.
Inflation has significantly accelerated in 2000 as a result of a surge in import prices; under the mechanical effect of the increase in indirect taxes from the beginning of the year, but also as a result of endogenous pressures, inflation is expected to reach more than 4 per cent in 2001 and to remain around 3 per cent in 2002.
Näistä syistä Italian on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin ja samalla pantava työllisyyssuositukset määrätietoisesti täytäntöön: i) On lisättävä toimenpiteitä sen edistämiseksi, että palkkakehitys vastaa paremmin tuottavuutta ja paikallisia työmarkkinaolqja.
The substantial acceleration in wages since 1997 has brought fifteen years of wage moderation to an end; this resulted, in particular, in worsening external competitiveness following the very significant gains achieved · during more than a decade.
ii) Työmarkkinoiden joustavuutta on lisättävä yhdistämällä työttömien sosiaalisen suojelun parantamiseen tähtäävät toimenpiteet vakinaisessa työsuhteessa olevien henkilöiden työsuhdeturvan keventämiseen.
Taking into account the substantial tax cuts which have benefited the households disposable income especially in 2001, a key challenge is to ensure renewed wage moderation.
iii) Työn verotuksen vähittäistä keventämistä onjatkettava alentamalla as teittain veroja ja sosiaaliturvamaksuja.
Increasing tensions, emerging on the labour market raise the issue of new policy measures aimed at further fostering labour supply; this would imply more reform of passive benefits schemes aimed at increasing the activity rate.
Työvoimakustannusten verokiilan vähentäminen on kohdistettava palkka-asteikon alapäähänjatkona viime aikoina toteutetuille toimille.
Moreover, improve ment in labour productivity will be needed in order to restore the competitiveness of the economy as well as to prepare to face the challenge of the ageing population.
Näin parannetaan kouluttamattomien työntekpiden työllistymismahdollisuuksia ja pienennetään sa malla veroleikkausten vaikutuksia julkiseen talouteen ja vastataan julkisen velan jatkuvaa vähentämistä koskevaan tarpeeseen.
The general government balance turned into a surplus of 1 per cent of GDP in 1999 and of 2 per cent of GDP in 2000, including UMTS licences receipts equivalent to 0,7 per cent of GDP.
Italia on yhdentynyt Euroopan jä kansainvälisiin hyödykemarkkinoihin vä hemmän kuin muut suuret jäsenvaltiot.
The wideranging tax reform, which entered into force from 1 January 2001, will lead to a significant reduction in budgetary revenues from income tax and social security contributions which will be only partly compensated by an increase in several indirect taxes, among which the standard VAT rate from 17,5 per cent to 19 per cent.
Energiatuotteitä lukuun ottamatta hintataso on alle EU:n keskiarvon. Italia on edistynyt hyvin sisämarkkinalainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, yritysten toimintaympäristön parantamisessa, sääntelyn keventämisessäja valtiontukien vähentämisessä.
There fore, in 2001, according to the 2000 updated stability programme, the gov ernment surplus is expected to be lowered to 0,7 per cent of GDP.
Yleishyödyllisten laitosten vapauttamista on jatkettu, mutta yleishyödyllisten palveluiden paikallisessa tarjonnassa kilpailu on edelleen vähäistä.
The shift from direct taxation of labour income to indirect taxation is especially meant to reduce the tax wedge on income from labour and thus provide incentive to work.
Kilpailu on riittämätöntä myös joillain palvelualoilla.
However, from a stabilisation point of view, the current budgetary stance in the Netherlands is raising concern, as inflationary pressures are mounting. In
Vaikka työn tuottavuus ylittää Italiassa EU:n keskiarvon ja tieto-ja viestintätekniikka on yleistynyt nopeasti, erityisesti yrityssektorin vähäiset tutkimusja kehitysmenot voivat osit-
view of the above, and considering that the Netherlands is a member of the euro area, budgetary policy should aim to:
Viimeksi mainituilla ongelmilla on myös suuri alueellinen ulottuvuus.
(i) maintain strict control of government expenditure despite lower expected eco­nomic growth, in order to limit the reduction in the government surplus in 2001 (projected at 0,7 per cent of GDP in the 2000 update of the stability programme) and to contain inflationary pressures;
Näistä syistä Italian on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: i) Yritysten osallistumista tutkimukseen ja kehitykseen on edistettävä ja tieto-ja viestintätekniikan leviämistä ja sähköistä kaupankäyntiä kannustettava.
(ii) prepare a budget for 2002 the stance of which is firmly oriented at limiting inflationary pressures, thus improving the budgetary outcome as against 2001.
ii) On varmistettava, että energiaalan vapauttaminen alentaa kotitalouksien ja pienten yritysten maksamia hintoja, koska nämä eivät vielä voi valita energiatoimittajaansa.
To this end, the budgetary margins as defined in the 2000 update of the stabil­ity programme should be allocated taking into consideration cyclical conditions as a matter of priority and ensure a clear improvement in the budgetary posi­tion; and
Paikallisten julkisten palveluiden uudistamisen yhteydessä on varmistettava, että niiden tarjoaminen paikallisella tasolla perustuu kilpailuun.
(iii) with a view to secure long­term sustainability of public finances taking into account the ageing population, use available budgetary margins for accelerated debt reduction as a matter of priority from 2002.
iv) Asiantuntppalveluiden osalta on lisättävä kilpailua ja poistettava ammatinharjoittamiseen liittyviä rajoituksia.
Dutch labour market performance remained among the strongest in the EU. Employ­ment growth registered 2,5 per cent in 2000.
Italian pääomamarkkinat hyötyvät jatkuvasti lainsäädännön ja sääntelyn uudistamisesta, yksityistämisen jatkumisesta sekä pankkialan uudelleenjärjestelyistä ja yhdentymisestä.
While unemployment fell further to 2,8 per cent, robust labour force participation growth has contributed to limiting the strains that arise from labour market tightness.
Spitusrahastqja koskevat uudet säännöt mahdollistavat uusien tuotteiden tarjoamisen ja luovat uusia spitusmahdollisuuksia.
A range of measures has been taken to improve work incentives, e.g. the tax reform 2001 and measures to promote the participation of women and older workers in the labour force.
Riskipääomamarkkinat ovat kasvaneet ja hyötynevät konkurssia ja maksukyvyttömyyttä koskevasta lakiehdotuksesta, jolla on tarkoitus kannustaa yrittäjyyteen.
However, while official unemployment is very low, the proportion of inactive recipients of passive benefits — in disability, sickness, and unemployment schemes — is still high. Also employment in terms of full­time equivalents is relatively low.
Osakeoptioiden verotuksen uudistamista koskevat suunnitelmat ja verojärjestelmän johdonmukaisempi soveltaminen erilaisiin arvopapereihin ja eri maiden yhteisspitusjârjestelmiin edistänevät osaltaan riskipääomamarkkinoiden toimintaa.
In view of the above, while vigorously implement­ing all the Employment Recommendations, the main priority for the Netherlands should be to: e ö
Sellaisten yritysten määrää jotka voivat hyötyä yritysten pääomarahoittamista suosivista säännöksistä, on laajennettu.
(i) continue reforms of the tax and benefit system to make work pay.
Italian riskipääomamarkkinoissa on kuitenkin vielä paljon kehiteltävää.
Reforms should focus on the still high marginal effective tax rates, especially at the lower end, and relatively lax eligibility rules, in particular to foster labour force partici­pation among older workers and to facilitate the labour market re­integration of people receiving passive benefits, including those receiving disability benefits.
Näistä syistä Italian on kiinnitettävä erityishuomiota seuraavaan seikkaan: i) Riskipääomamarkkinoita on kehitettävä helpottamalla osakkeisiin kohdistuvan yhteisöspittamisen rajoituksia ja mukauttamalla verqjägestelmää siten, että si joittamista ja yrittäjyyttä helpotetaan.
Measures have been taken to strengthen competition policy and to encourage entrepreneurship.
Yrittäjyyttä on tuettava myös mukauttamalla konkurssilainsäädäntöä.
further liberalisation in areas such as energy, public transport and health care.
Luxemburg alouden toimeliaisuus oli erityisen vilkasta Luxemburgissa vuosina 1999ja 2000.
There is a concern that the liberalised markets will still be dominated by the former monopolists.
Vuosina 2001 ja 2002 reaalibruttokansantuotteen kasvun odotetaan hidastuvan hiukan, noin 5 prosenttiin vuodessa. Toi
Moreover, the value of tenders published in the Official Journal as a percentage of GDP remains the second lowest in the EU.
Koska työllisyyden ennustetaan kasvavan noin 4 prosenttia vuodessa, talous houkuttelee edelleen rajatyöntekpitä naapurimaista.
The development of the ICT producing sector and the knowledge economy in general is held back by a shortage of qualified personnel and associated with that a very low volume of local ICT research, which might also be reflected in a rather disappointing overall labour productivity growth rate.
Palkkojen nousu kiihtyi 5 prosenttiin vuonna 2000, mikä johtui työmarkkinoiden kiristymisestä, automaattisesta indeksiehdosta seuranneen palkkainflaation kiihtymisen suorasta vaikutuksesta sekäjulkisen sektorin suhteellisen suurista palkankorotuksista.
In view of theabove, the main priorities for the Netherlands should be to:
Inflaation odotetaan hidastuvan vuoden 2000 huipusta, 3,8 prosentista, öljyn hinnan alentuessa.
(i) take measures to improve the climate for innovation and to stimulate further ICT penetration, and, in particular, increase the supply of qualified ICT personnel and trained researchers; and
Pohjainflaatio, joka kiihtyi vuonna 2000, pysyy silti todennäköisesti suhteellisen korkeana.
(ii) reinforce the level of competition by further opening up public procurement and by facilitating market entry in electricity, gas, cable networks and public transport.
Talouskasvu on ollut viime aikoina vahvaa ja julkinen talous erittäin terve. Palkkqjenja hintojen nousu muodostaa kuitenkin merkittävän haasteen talouspolitiikalle.
Capital markets in the Netherlands continue to develop. The equity market has become more integrated internationally through the merger of the Amsterdam, Paris and Brussels stock exchanges.
Toimeliaisuuden ja työllisyyden nopean kasvun seurauksena julkisen talouden ylijäämä nousi 5,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2000; ylijäämän odotetaan supistuvan noin 34 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2001 ja 2002, koska kyseisinä vuosina toteutetaan huomattava tuloveron alennus.
More specifically, the risk capital market has developed rapidly with substantial venture capital investment at all stages including the earliest stages.
Julkisen talouden menojen odotetaan edelleen kasvavan nopeasti, mutta laskevan hiukan suhteessa BKT:hen.
Although the banking sector is relatively concentrated, the degree of competition in the sector seems adequate.
Menot kohdistetaan pääasiassa infrastruktuuri-investointeihin ja tiettyjen poliittisten tavoitteiden tukemiseen, kuten tietoyhteiskunnan ja tutkimuksen kehittämiseen.
By the creation of the Council of Financial Supervisors, the three supervisors strengthen the existing co-operation on cross-sector aspects of supervision. In view of the above, the main priority for the Netherlands should be to:
Näistä syistä, ja koska Luxemburg kuuluu euroalueeseen, finanssipolitiikalla olisi pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: i) Julkista taloutta on tiukennettava toteutettaessa vuoden 2001 ja laadittaessa vuoden 2002 talousarviotasotta mahdollisesti jatkuvat inflaatio paineet voitaisiin torjua.
(i) develop the risk capital market by further adapting the fiscal frame work so as to facilitate investment and entrepreneurship, the latter to be also encouraged by adjusting bankruptcy laws.
ii) Julkisen talouden menojen kasvua on seurattava tärkkään, jotta turvataan julkisen talouden tasapaino siinäkin tapauksessa, että kokonaistuotannon
Austria ollowing output growth of more than 3 per cent in 2000, budgetary restraint and a slowdown in external demand are expected to dampen economic activity in 2001.
Alankomaat lankomaiden talouskasvu on viime vuosina ollut vahvaa, mutta vuosi 2000 oli erityisen hyvä.
Budgetary consolidation will not only
Talouden toimeliaisuuden odotetaan hidastuvan jonkin verran vuosina 2001 ja 2002 pääasiassa ulkoisten seikko
F affect private households and enterprises through mainly tax related measures but also curb public consumption.
Vahva kotimainen kasvu on edelleen pääasiallinen kasvutekp ja erityisesti yksityisen kulutuksen odotetaan kiihtyvän.
Consequently, domestic demand is expected to decelerate in 2001.
Tätä tukee palkkojen huomattava nousuja työllisyyden kasvu sekä verotuksen keventyminen vuonna 2001 toteutettavan verouudistuksen ansiosta.
In addition, exports are likely to see a down turn, particularly in 2001, in step with the economic development of Austria's main trading partners.
Työllisyyden odotetaan edelleen kasvavan ensi spssa toimeliaisuuden kasvun vuoksi.
As a result, output growth in 2001 is estimated to slow down to some 2 per cent.
Inflaatio kiihtyi huomattavasti vuonna 2000 tuontihintojen nousun vuoksi.
In 2002, domestic demand is expected to recover somewhat, since the negative effects on household purchasing power stemming from tax increases should fade away, while the planned introduction of a new childcare allowance should provide some fiscal stimulus.
Inflaation odotetaan kiihtyvän yli 4 prosenttiin vuonna 2001 ja pysyvän noin 3 prosentissa vuonna 2002, mikä johtuu vuoden alusta toteutettavan välillisten verojen korotuksen mekaanisesta vaikutuksesta mutta myös sisäisistä paineista.
In addition, private consumption should be underpinned by continued employment growth and a further decline in unemployment, thereby offsetting the projected further small slowdown in export growth.
Palkkojen huomattava nousu vuodesta 1997 alkaen on merkinnyt 15 vuotta jatkuneen maltillisen palkkakehityksen loppua.
GDP growth in 2002 is thus projected to remain steady.
Tämä on johtanut ulkoisen kilpailukyvyn heikkenemiseen yli vuosikymmenen ajan jatkuneen hyvän kehityksen jälkeen.
A favourable medium and longterm growth outlook for the Austrian economy hinges on improved supply-side conditions: increased competition as well as less regulation to strengthen entrepreneurship; liberalisation concerning public utilities and the retail and transport sectors; and higher labour market participation, in particular of older workers.
Ottaen huomioon suuret veronalennukset jotka ovat lisänneet kotitalouksien käytössä olevia tuloja erityisesti vuonna 2001, maltillisen palkkakehityksen varmistaminen on keskeinen haaste.
Moreover, to secure a rapid transition into a knowledge based economy several issues need to be addressed, in particular spending on research and development, deficiencies in the university education system, and problems in technology diffusion.
Työmarkkinoiden kiristyminen on nostanut esiin kysymyksen uusista poliittisista toimenpiteistä työvoiman tarjonnan parantamiseksi. Tämä merkitsisi passiivisten etuusjär jestelmien perusteellisempaa uudistamista osallistumisasteen nostamiseksi.
In addition, a high tax burden is likely to adversely affect the growth potential of the economy.
Myös työvoiman tuottavuutta on parannettava, jotta talouden kilpailukyky saataisiin palautetuksi ja valmistauduttaisiin väestön ikääntymiseen.
In 2000, the general government deficit, excluding UMTS proceeds, was reduced significantly to 1,5 per cent of GDP (1,1 per cent including UMTS) from 2,1 per cent in 1999.
Julkisen talouden rahoitusasema muuttui 1 prosentin ylijäämäiseksi suhtees sa BKT:hen vuonna 1999ja vuonna 2000ylpämä oli 2 prosenttia suhteessa BKT:hen.