natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A potential danger in the greater use of ICT, however, is that it might reinforce rather than reduce existing inequalities and divide society into information 'haves' and 'have-nots'.
Tieto- ja viestintätekniikan yleistyessä on olemassa se vaara, että se vähentämisen sijasta vahvistaa eriarvoisuutta ja jakaa yhteiskunnan kahtia niihin, jotka pääsevät osallistumaan tietoyhteiskuntaan ja niihin, jotka jäävät sen ulkopuolelle.
At the same time ICT could be used to alleviate social exclusion.
Tieto- ja viestintätekniikan avulla voidaan toisaalta myös vähentää sosiaalista syrjäytymistä.
A key issue is that people, and excluded groups in particular, should not be forced to adjust to the new technologies. Rather the technologies must become better geared to human needs.
Olennaista tässä on se, että ihmisiä eikä varsinkaan syrjäytyneitä ihmisryhmiä saa pakottaa sopeutumaan uuteen teknologiaan vaan teknologiaa on kehitettävä paremmin ihmisten tarpeisiin sopivaksi.
(EC 1997) This need to put people first and adapt technologies to their needs was stressed in the European Commission's Green Paper Living and Working in the Information Society: People First (EC 1996).
Tarve asettaa ihmiset etusijalle ja mukauttaa teknologiaa heidän tarpeisiinsa on keskeisenä sanomana Euroopan komission vihreässä kirjassa Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa -Ihmisläheisyys etusijalle (Euroopan komissio 1996).
It is essential that guidance and counselling services (and all public services) keep this principle at the top of the agenda as ICT is increasingly introduced into all aspects of provision.
On tärkeää, että tämä periaate säilyy ensisijaisena työvoimaneuvonnassa ja -ohjauksessa (ja muissakin julkisissa palveluissa), koska tieto- ja viestintätekniikka yleistyy kaikissa palveluissa.
Exclusion can have many different dimensions in relation to ICT: gaining access to equipment, the need to have the technical confidence to use it (which particularly tends to affect older people), the general problem of literacy and the fact that English is the dominant language for the Internet.
Syrjäytyminen tieto- ja viestintätekniikasta voi tapahtua monella tasolla: ongelmana voi olla välineiden saavutettavuus, niiden käyttöön tarvittava tekninen varmuus (varsinkin iäkkäiden ihmisten kohdalla), luku- tai kielitaidon puute (englanti on Internetin valtakieli).
All of these have to be borne in mind in order to establish good practice and avoid greater exclusion.
Kaikki nämä seikat on pidettävä mielessä, jos halutaan luoda hyviä käytäntöjä ja välttää enempää syrjäytymistä.
The issues
Keskeiset kysymykset
Information and communication technologies and their use within guidance and counselling services are being developed and expanded all the time.
Tieto- ja viestintätekniikkaa ja niiden käyttöä ohjaus- ja neuvontapalveluissa kehitetään ja laajennetaan jatkuvasti.
The main ways in which such services are using ICT are summarised here with issues of good practice highlighted, in particular focusing on the practical ways in which people and their needs can be kept as the priority.
Seuraavassa kerrotaan, miten niitä hyödynnetään kyseisissä palveluissa. Erityistä huomiota kiinnitetään hyviin käytäntöihin ja siihen, kuinka käytännön toiminnassa voidaan varmistaa se, että ihmiset ja heidän tarpeensa asetetaan etusijalle.
The services covered are all those which offer assistance to the individual in terms of their employment, training or educational opportunities.
Tarkastelussa ovat sellaiset palvelut, jotka auttavat asiakkaita työ- tai koulutuspaikan löytämisessä.
Some examples are given to illustrate the developments.
Mukana on joitakin havainnollistavia esimerkkejä.
The key areas covered are:
Keskeiset alueet ovat seuraavat:
- organisation and planning
- organisaatio ja suunnittelu
- issues relating to access to services
- palvelujen saavutettavuus
- issues relating to the process of delivering guidance and counselling
- neuvonta- ja ohjausprosessi
- issues relating to outcomes
- tulokset
- policy implications.
- vaikutukset politiikkaan.
Organisation and planning
Organisaatio ja suunnittelu
Planning, at many different levels, is an essential element of good practice.
Eri tasoilla tapahtuva suunnittelu on olennainen tekijä hyvien käytäntöjen luomisessa.
At national level there should be a strategy which sets out clearly the role of guidance and counselling in relation to adults and their working and learning lives and incorporates a strategy for the effective use of ICT within the services provided.
Ensinnäkin täytyy olla kansallinen strategia, jossa aikuisiin ja heidän työhönsä ja muuhun elämäänsä kohdistuvalle neuvonnalle ja ohjaukselle annetaan selkeä rooli. Strategiaan pitää kuulua myös tieto- ja viestintätekniikan käyttöä koskeva suunnitelma.
Without such a strategy it is likely that there will be uneven developments with certain sections of society excluded from these increasingly essential services.
Muutoin kehitys ei tapahdu tasaisesti ja tietyt ihmiset jäävät paitsi näistä palveluista, jotka muodostuvat tulevaisuudessa yhä tärkeämmiksi.
At local area level there should be a strategic plan which examines the overall provision of guidance and counselling in the area and addresses any gaps in provision.
Toiseksi pitää olla paikallinen strategia, jossa käsitellään alueellisia neuvonta- ja ohjauspalveluja ja mahdollisia puutteita niiden saatavuudessa.
This plan must identify and evaluate why and how ICT will be used to improve the delivery of services in general.
Strategiassa on määriteltävä ja arvioitava sitä, miksi ja miten tieto- ja viestintätekniikkaa tulee käyttää, jotta sen avulla voidaan parantaa palvelua yleensä.
It should examine specifically the use of ICT in relation to social exclusion and how it is to be used to reduce rather than increase this problem.
Erityistä huomiota on kiinnitettävä tieto- ja viestintätekniikan sekä syrjäytymisen väliseen suhteeseen: miten sen avulla voidaan lisäämisen sijasta vähentää syrjäytymistä?
It should also set out a strategy for networking between the different providers and across relevant public services (such as a link to benefits advice services, for example).
Strategiaan pitää kuulua myös suunnitelma palvelujen tarjoajien verkottumiseksi keskenään ja muiden julkisten palvelujen kanssa (esimerkkinä linkit sosiaaliturvan neuvontapalveluihin).
Within organisations there should be an overall plan which covers the role of ICT, the ways in which it will be used to enhance service provision for the user, support for staff development in the use of ICT and indications of the likely balance between the use of ICT and the practitioner's own time with clients.
Kolmanneksi organisaatiot tarvitsevat kokonaissuunnitelman, jossa käsitellään tieto- ja viestintätekniikan roolia, mahdollisuuksia parantaa sen avulla asiakkaalle tarjottavia palveluja, henkilöstön tukemista tieto- ja viestintätekniikan käyttämisessä sekä sen käytön osuutta työvoimaneuvojan asiakaskontakteihin käyttämästä ajasta.
If an organisation is introducing new technology for the first time there should be a clear implementation plan including how it is to be introduced to users as well as staff and how users can be involved in the design and choice of systems so that the technology is people-led.
Organisaatioilla, joissa uutta teknologiaa otetaan käyttöön ensimmäistä kertaa, pitää olla selvät suunnitelmat siitä, miten sitä esitellään asiakkaille ja henkilöstölle ja siitä, miten asiakkaat voivat osallistua järjestelmien suunnitteluun ja valintaan.
The plan should include reference to resource implications: these do not just concern the buying of equipment but its maintenance and upgrading, in addition to the resource implications of staff training and development for its use.
Näin varmistetaan, että teknologia on asiakaslähtöistä. Suunnitelmassa pitää ottaa huomioon myös resurssien tarve: laitteiden ostokustannusten lisäksi niitä tarvitaan järjestelmien ylläpitoon ja päivitykseen sekä henkilöstön kouluttamiseen.
Technology must be used to increase access to guidance and counselling services and not to decrease it.
On huolehdittava siitä, että uusi teknologia ei vähennä neuvonta- ja ohjauspalvelujen saavutettavuutta vaan päinvastoin lisää sitä.
Access to services is the main area in which it should be possible to see immediate benefits from the greater use of information and communication technologies.
Palvelujen saavutettavuus on se alue, jolla tieto- ja viestintätekniikan lisääntyvästä käytöstä on todennäköisimmin välitöntä hyötyä.
These are some of the ways in which this can happen.
Seuraavassa on esitelty joitakin sen luomista mahdollisuuksista:
Telephone helplines: national telephone helplines with a freephone number which in turn direct the caller to local guidance practitioners can provide an easy route for those who are seeking guidance help and do not know immediately where to turn.
Puhelinpalvelut: maksuttomat kansalliset puhelinpalvelut, joista soittaja ohjataan paikallisten työvoimaohjaajien palveltavaksi. Tämä vaihtoehto sopii sellaisille henkilöille, jotka tarvitsevat neuvontaa, mutta eivät tiedä tarkalleen, kenen puoleen kääntyä.
Telephone helplines should be staffed by trained guidance information workers to ensure that the assistance given is of the highest quality.
Puhelinpalveluissa työskentelevien asiakaspalvelijoiden on oltava koulutettuja tietopalvelutyöntekijöitä, jotka voivat tarjota asiakkaille korkeatasoista työvoimapalveluihin liittyvää tietoutta.
The telephone helpline must be adequately publicised in such a way as to allow for inclusion of all parts of society.
Puhelinpalvelun olemassaolosta täytyy ilmoittaa riittävän tehokkaasti, jotta tieto tavoittaa kaikki kansalaiset.
However, finding the information you want, assuming that you have access to the Internet itself, can be difficult.
Internetin antamat tiedonhakumahdollisuudet ovat lähes rajattomat. Oikean tiedon löytäminen voi sitä vastoin olla vaikeaa.
It is also impossible at present to guarantee the quality of information available through the Internet, as anyone can place information on a website.
Ensinnäkin tarvitaan pääsy Internetiin.Toiseksi siellä olevien tietojen laatua on tätä nykyä mahdoton taata, sillä kuka tahansa voi luoda verkkosivuja ja syöttää niille tietoja.
Concise and up-to-date directories of website addresses will ease access to the range of information and could allow for some guarantee of quality, e.g. the website addresses listed in such a directory would be all those providers who have reached a specified quality standard in relation to the information provided through the Internet.
Tiedonhakua voidaan helpottaa tarkkojen ja ajan tasalla olevien linkkihakemistojen avulla. Ne voivat myös jossain määrin toimia laadun takeena, jos hakemistoihin kelpuutetaan ainoastaan sellaisia kotisivuja, jotka täyttävät tietyt Internetin kautta välitettävälle tiedolle asetetut laatustandardit.
Access to the Internet has to become more widely available if exclusion is to be avoided.
Syrjäytyminen tiedon saannista on estettävä tarjoamalla Internet-yhteyksiä laajemmin kansalaisten käyttöön.
Ability to gain access should be offered through a range of public outlets including libraries, shopping centres and employment service offices with staff on hand to assist those who are unfamiliar with using it.
Yhteyksiä pitäisi olla tarjolla julkisissa tiloissa kuten kirjastoissa, ostoskeskuksissa ja työvoimatoimistoissa. Niiden henkilökunnan täytyy olla valmiina auttamaan niitä, jotka eivät ole kovin perehtyneitä Internetin käyttöön.
E-mail dialogues or chat lines by which people can work with a counsellor through emailing is less immediate than telephone contact but can again be useful particularly for remoter areas.
Ihmiset voivat olla yhteydessä työvoimaneuvojaansa myös sähköpostiviestien ja päätekeskustelujen välityksellä.Yhteys ei ole yhtä henkilökohtainen kuin puhelimessa, mutta siitä voi olla hyötyä erityisesti syrjäisillä seuduilla.
It demands some level of competence in terms of literacy and keyboard skills.
Näiden välineiden käyttö vaatii jonkin verran kykyä selailla ja käyttää näppäimistöä.
E-mail and Internet discussion boards can also be used for general 'chatting' to share problems and perspectives.
Sähköpostilistat ja Internetin ilmoitustaulut voivat olla myös hyödyllisiä tapoja keskustella yhteisistä ongelmista ja kysymyksistä.
Access to e-mail and guidance through this route in remoter areas should be developed through public centres such as libraries where staff are on hand to help.
Mahdollisuuksia saada neuvontaa sähköpostin ja Internetin avulla pitää syrjäisillä seuduilla parantaa. Sopivia paikkoja ovat esimerkiksi kirjastot, joissa henkilökunta voi opastaa asiakkaita ohjelmien käytössä.
A touch screen menu helps the client identify which programmes they require and does not require previous keyboard or computer skills.
Asiakas voi valita haluamansa ohjelmat hipaisunäppäinten avulla.
Video interactive links can also connect to guidance and counselling specialists for additional help.
Hän ei tarvitse aiempaa kokemusta tietokoneiden tai näppäimistön käytöstä.
This approach has the potential to allow access to greater numbers of users, who can take control for themselves of when they need to see the guidance specialist.
Asiakkaat voivat tarvittaessa pyytää lisäapua asiantuntijoilta videoyhteyksien kautta.
However, it also requires confidence to sit down and use the computer and this may be more difficult for older people and those with literacy and linguistic problems.
Näin työvoimapalvelut ovat laajemman asiakasjoukon ulottuvilla, koska asiakkaat voivat itse valita, milloin he haluavat ammatti-ihmisen apua.Tietokoneen käyttö vaatii kuitenkin tiettyä rohkeutta ja voi tuottaa vaikeuksia joillekin iäkkäille ihmisille tai vaikkapa ihmisille, joilla on puutteellinen kielitaito.
The use of stand-alone computers should be developed as part of an area's overall strategy for guidance provision.
Stand alone -tietokoneiden käyttöä pitäisi lisätä osana alueellisia työvoimaneuvonnan strategioita.
It does not remove the need for physical buildings where people can meet face to face but it can open up access to those who live far away from such services and for those who wish to make use of the guidance specialist occasionally.
Tieto- ja viestintätekniikka avaavat kuitenkin yhteyksiä ihmisille, jotka asuvat kaukana työvoimapalveluista ja niille, jotka haluavat olla silloin tällöin yhteydessä työvoimaneuvonnan asiantuntijoihin.
Portable computers, which carry the main software programmes and which can be linked by telephone to the Internet, allow practitioners to go where the client is based.This increases the potential for access to be much more client-centred and can play an important part in addressing the issue of exclusion by going to the places, such as peripheral housing estates, where the most marginalised live who have the lowest levels of mobility.
Virkailija voi mennä asiakkaan luo, jos hänellä on käytettävissään kannettava tietokone, johon on asennettu tärkeimmät ohjelmat ja josta voidaan muodostaa puhelimitse yhteys Internetiin. Tällainen palvelu on asiakaskeskeistä ja auttaa torjumaan syrjäytymistä, koska se tapahtuu juuri sellaisissa paikoissa - esimerkiksi syrjäisissä lähiöissä - joissa syrjäytyminen on todellinen uhka ja joissa kärsitään huonoista kulkuyhteyksistä.
It also allows counsellors to go to companies where people are facing redundancy to work on the spot with the workforce.
Virkailijat voivat myös työskennellä paikan päällä yrityksissä työttömyysuhan alaisten työntekijöiden kanssa.
Service professionals should assess the use of portable computers as a way of enhancing access to the service they provide, in particular to those who are most excluded, develop a strategy for their use as part of an overall plan, and train staff to operate in a peripatetic way.
Työvoimaneuvojien ja -ohjaajien pitäisi arvioida kannettavien tietokoneiden käyttöä siltä kannalta, miten niiden avulla voidaan parantaa palvelun saatavuutta varsinkin kaikkein syrjäytyneimmille ihmisryhmille. Niiden käyttö tulee suunnitella osana kokonaisstrategiaa, ja henkilöstöä on koulutettava, jotta se pystyy toimimaan kiertävän neuvonnan tehtävissä.
The process of delivering guidance and counselling
Neuvonta- ja ohjausprosessi
There is now a wealth of software programmes for use by guidance and counselling practitioners and some software for use directly by users.
Työvoimaneuvojien ja -ohjaajien käyttöön on kehitetty lukuisia tietokoneohjelmia.
• the diagnosis of needs
• palvelutarveselvitykset
• information on opportunities
• tiedon haku tarjolla olevista mahdollisuuksista
• decision-making
• päätöksenteko
• the administration of guidance and counselling services
• neuvonta- ja ohjauspalvelujen hallinnointi
• the monitoring and evaluation of services
• palvelujen seuranta ja arviointi
• training for practitioners.
• virkailijoiden koulutus.
Each of these is explained in a little more depth below and good practice highlighted.
Seuraavassa kerrotaan hieman lisää näistä toiminnoista ja niihin liittyvistä hyvistä käytännöistä.
General good practice requires that service providers keep up-to-date with the software available and that staff should be properly trained in each software application offered.
Yleensä ottaen on hyvien käytäntöjen mukaista, että palvelun tarjoaja tietää, mitä uusia ohjelmia on saatavilla ja että henkilökunta saa tarvittavan koulutuksen niiden käyttämiseksi.
The use of software packages does not remove the need for face-to-face contact between guidance specialists and users: some users will not be comfortable using computer-based applications on their own and will wish to have a practitioner's help.
Tietokoneohjelmat eivät korvaa virkailijoiden ja asiakkaiden välisiä tapaamisia.Jotkut asiakkaat eivät mielellään käytä tietokonesovelluksia yksinään vaan haluavat ammatti-ihmisen apua.
For those who do feel comfortable using the software there may still be areas in which they wish to have a qualitative discussion with the guidance practitioner. Flexibility in the use of technology is essential if a service is to remain client-centred.
Nekin asiakkaat, jotka pystyvät käyttämään ohjelmia ilman ongelmia, keskustelevat joistakin kysymyksistä ehkä mielellään virkailijan kanssa.Tietotekniikkaa on käytettävä joustavasti, jotta palvelu säilyy asiakaskeskeisenä.
Diagnosis of needs
Palvelutarveselvitys
Software systems exist and are being developed that assist the individual in the first parts of the counselling and guidance process, namely the diagnosis of needs.
On olemassa tietokoneohjelmia, jotka auttavat asiakasta neuvonta- ja ohjausprosessin alkuvaiheissa eli palvelutarveselvityksen teossa.
A 'menu' of choices on the computer screen leads the client to the right software programmes to meet their requirements.This allows an individual to work through parts of the guidance process without the help of a guidance practitioner if this is what they want.
Asiakas voi valita näyttöruudussa olevasta valikosta omiin tarpeisiinsa sopivan ohjelman. Näin hän voi halutessaan käydä osan neuvontaprosessista läpi ilman virkailijan apua.
The 'virtual receptionist'
"Virtuaalinen vastaanottovirkailija"
The virtual receptionist offers a computer-based reception service to interpret the guidance needs of clients and refers them to the appropriate information and guidance resources to fulfil their needs.
Ns. "virtuaalisella vastaanottovirkailijalla" tarkoitetaan tietokoneohjattua vastaanottopalvelua, joka ohjaa asiakkaat heidän tarvitsemiensa tietojen ja neuvontapalvelujen luo.
It allows the client to access the full range of guidance provision through one central point.
Asiakas pääsee käyttämään kaikkia neuvontapalveluja yhdeltä "luukulta".
Information on opportunities
Tiedon haku erilaisista mahdollisuuksista
This is the primary way in which ICT is being used within guidance and counselling.
Näitä tietoja voi hakea erilaisten tietokoneohjelmien avulla ja Internetistä.
Information concerning education, training and employment opportunities and on what specific occupations are about is available through software programmes, through the Internet and through CD-ROMs including games and simulations of real-life workplaces.
Tarjolla on myös CD-ROM-levyillä olevia pelejä ja tietokonesimulaatioita aidoista fyysisistä työpaikoista.
The possibilities are endless.
Mahdollisuuksia on loputtomasti.
The key issue in relation to information databases is how the quality of information provided can be maintained. It is essential that information is accurate and up to date.
Tärkein kysymys tällaisten tietokantojen kohdalla on se, kuinka voidaan varmistaa, että niiden sisältämä tieto on jatkuvasti korkeatasoista.Tarjolla olevan tiedon täytyy olla tuoretta ja paikkansapitävää.
Providers and suppliers of information have to address this issue and allow adequate resources for information to be regularly reviewed and improved.
Sekä tiedon tarjoajien että toimittajien on kiinnitettävä tähän huomiota ja varattava riittävästi voimavaroja tietoja päivittämiseen ja täydentämiseen.
EURES (European Employment Services) ¡s a computerised database offering information about job vacancies and general information on living and working conditions in each of the Member States.
Eurooppalainen työnvälitysverkosto EURES on ATK-tietokanta, joka sisältää tietoja työpaikoista, työ- ja elinoloista eri jäsenvaltioissa.
It is available through a network of Euroadvisers in each country. The aim is to facilitate the movement of labour in the European Union.
Sen käytössä opastavat erityiset euroneuvojat, joita on kunkin eri maan työvoimatoimistoissa.
One of the main elements of the guidance process is to enable the individual to understand their needs and aspirations clearly and increase their awareness of appropriate opportunities to enable them to take decisions with regard to employment, learning and training.There are a range of software tools available to assist in this process of self-assessment, from straightforward questionnaires to psychometric tests.
Neuvontaprosessin tärkeimpiä tehtäviä on saada asiakas ymmärtämään omia tarpeitaan ja toiveitaan ja kertoa hänelle sopivista tilaisuuksista, jotta hän voi tehdä työhön tai koulutukseen liittyviä päätöksiä.
Where a user works on selfassessment packages alone it is important to provide the opportunity for discussion with a guidance practitioner once the person has completed the assessment to allow for further reflection, where required.
Asiakkaan itsearvioinnin tueksi on olemassa useita tietokoneohjelmia yksinkertaisista kyselylomakkeista psykometrisiin testeihin.Jos asiakas käyttää pelkästään näitä itsearviointiohjelmia, on tärkeää, että hän voi itsearvioinnin päätteeksi keskustella virkailijan kanssa mahdollisista jatkotoimista.
Psychometric tests
Psykometriset testit
Many of the packages available are based on previous paper versions and may require additional practitioner help in using and understanding them.
Useat tarjolla olevista tietokoneohjelmista perustuvat aikaisempiin painettuihin versioihin, ja asiakas tarvitsee ehkä virkailijan apua niiden käytössä.
Examples of software include the AIST (Allgemeiner Interessentest) from the Vienna Test System in Austria, Studie-Interessewijzer in the Netherlands and Ateliers d'Evaluation from France.
Tällaisia ohjelmia ovat esimerkiksi itävaltalaisen Vienna Test Systemsin AIST (Allgemeiner Interessentest), alankomaalainen Studie Interessewijzer ja ranskalainen Ateliers d'Evaluation.
Mostly such packages concentrate on work-related interests but some examine leisure-related interests, e.g. QIL from France.
Useimmat ohjelmat ovat keskittyneet työelämään, mutta joissakin käsitellään myös vapaa-ajan toimintaa (esimerkiksi ranskalainen
There are programmes available to assist clients to develop skills in decision-making but these are less common as clearly this is a more complex area.
Asiakas voi ohjelman avulla asettaa asioita tärkeysjärjestykseen ja pohtia erilaisten päätösten taustalla olevia arvoja ja asenteita.
The programmes help the person to prioritise what is most important to them or to challenge values and attitudes behind potential decisions.
Yhdysvalloissa kehitellään uusia keinotodellisuuteen perustuvia järjestelmiä, joiden avulla asiakas voi kokeilla, minkälaista olisi todella tehdä jotain tiettyä työtä.