natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The skillsgap jeopardises the EU’s economicdevelopment, notto mention thesuccess of individual businesses.
EU:ssa on noin500000 tieto- ja viestintäteknologian alan työpaikkaa, joihin ei oleriittävästi päteviä työntekijöitä.Ammattitaitovaje hidastaa EU:n talouskehitystä, yksittäisten yritystentilanteen kehittymisestä puhumattakaan.
Evenfirms which have introduced thelatest technology do not automatically see an improvement in theirflexibility, whereas the marketsincreasingly demand rapid reactionsto changing consumer requirements.In order to remain competitive, manyfirms need to change the way theyorganise their work.
Edes uusimman teknologiankäyttöönotto ei tee yrityksistäautomaattisesti joustavampia, ja kuitenkin markkinat edellyttävät yritysten reagoivan entistä nopeamminkuluttajien muuttuviin vaatimuksiin.Pysyäkseen kilpailukykyisinä monienyritysten on muutettava työn organisointitapaansa.
Production,administration, work processes andmanagement structures are being putto the test.
Tuotantoa, hallintoa,työprosesseja ja johtamisrakenteitaon arvioitava uudelleen.
What rights do Europeanemployees have?
Euroopan työntekijöidenoikeudet
How can employees help ensure thattheir firms are armed with the technologies and working proceduresthey need in order to compete?
EU on käsitellyt työlainsäädäntöönliittyviä asioita 1970-luvun puolivälistä saakka.
The EU has been concerned with subjects related to labour law since themid-1970s.
Miten työntekijät voivat osaltaanvaikuttaa siihen, että yrityksellä onkilpailukyvyn edellyttämä teknologiaja työprosessit käytössään?
European employment and social policy: a policy for people minimum level of employee protection throughout Europe. Today thereare European minimum requirementsin the fields of working time, protection of young people at work, impending collective redundancies,transfers of undertaking ownershipand employer insolvency.
Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: politiikkaa ihmisiä varten sia vähimmäisvaatimuksia on asetettu työajalle, nuorten työntekijöidensuojelulle, joukkoirtisanomisille,omistajavaihdostilanteille ja toimenpiteille työnantajan ollessa maksukyvytön.
Theseemployees’ rightsserve an importantsocial purpose, namely to ensure thateconomic competition in the EU doesnotadversely affectthe level ofemployee protection.
Työntekijöiden oikeudet ovattärkeä sosiaalinen keino varmistaa,ettei yritysten välinen kilpailu EU:ssaalenna työntekijöiden suojaa.
fixed-term employment. The mostimportant outcome of these agreements is that an employer may notdiscriminate against any employeeworking part-time or on a fixed-termcontract.
aikatyötä tekevää työntekijää eikätyöntekijää, jolla on määräaikainentyösopimus.
The European directive onparental leave constituted a majorsuccess for the social partners, inthat it was preceded by an agreement between the umbrella organisations.
Eurooppalainen direktiivi vanhempainlomasta oli merkittäväsaavutus työmarkkinaosapuolille.Direktiiviä edelsi työmarkkinaosapuolten välinen sopimus.
The directive states that bothwomen and men are entitled toparental leave when a child isborn oradopted.
Direktiivissätodetaan, että naisilla ja miehillä onoikeus vanhempainlomaan lapsensyntymän tai adoptoinnin jälkeen jaoikeus palata samaan tai vastaavaantyöhön sen jälkeen.
It also gives them the rightto return to the same or an equivalent job.
Työaikaa, uudentyyppisiä työsopimuksia ja vanhempainlomaa koskevista oikeuksista on sovittu niin
European employees’ rights include the following.
Euroopan työntekijöiden oikeuksiin kuuluvat muun muassaseuraavat:
• Young people are not allowed to work until they are 15years old. They are not allowed to work overtime untilthey are 18.
• Työntekijöiden on oltava vähintään 15-vuotiaita.Ylityötä ei saa teettää alle 18-vuotiailla.
•Adult employees must have 11 hours rest between working days (there are exceptions for certain occupationgroups).
• Työntekijöillä on oltava 11 tuntia vapaata työpäivienvälillä (poikkeuksena eräät ammattiryhmät).
• Employees have the right to a contract which stipulatestheir pay, holiday entitlement and period of notice.
• Työntekijöillä on oikeus työsopimukseen, jossamäärätään palkasta, lomaoikeudesta ja irtisanomisajasta.
Despite the existence of Europeanemployee rights, labour law in the EUvaries from one Member State toanother.
Eurooppalaisista työntekijöidenoikeuksista huolimatta jäsenvaltioiden työlainsäädännöt poikkeavat toisistaan.
Governments and parties tocollective agreements can atanytime introduce provisions which gofurther than the European minimumrequirements.
Jäsenvaltiot ja työehtosopimuksen osapuolet voivat millointahansa ottaa käyttöön vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia.
But which law applieswhen workers employed by a company in one Member State are sent towork in another country for a specific period of time?
Mutta mitä lakia noudatetaan, kun yrityksen palveluksessayhdessä jäsenvaltiossa olevia työntekijöitä lähetetään määräajaksi töihintoiseen jäsenvaltioon?
The EU has adopted a directive on theposting of workers, which stipulates that it is thelabour law of the country where thework iscarried out that isapplicable. applicable.
Tällaisia tilanteita varten on komennustyöstäannettu oma EU-direktiivinsä, jossasäädetään, että tällöin on sovellettava sen maan lainsäädäntöä, jossatyötä tehdään.
•Special health and safety measures must be taken forpregnant women and mothers who are breastfeeding orhave recently given birth.
• Raskaana olevia, imettäviä tai äskettäin synnyttäneitänaisia on suojeltava erityisin työterveys- ja työturvallisuustoimenpitein.
Women may not be dismissedfor the sole reason that they have a child, are pregnant ortake maternity leave.
Naista ei saa irtisanoa pelkästään silläperusteella, että hänellä on lapsi tai hän on raskaanataikka äitiyslomalla.
What about information,consultation and participation rights for employees?
Työntekijöille tiedottaminen,työntekijöiden kuuleminen ja osallistuminenpäätöksentekoon sanotun työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun yhteydessä.
During the1990s the question arose as to how European firms with establishmentsand employees in different countriesshould organise employee involvement.
1990luvulla työmarkkinaosapuolten kattojärjestöt tekivät sopimukset vanhempainlomasta, osa-aikatyöstä jamääräaikaisista työsuhteista.
After all, each Member Statehas its own established system ofemployee information, consultation
Sopimusten tärkeimpänä tuloksena on,että työnantaja ei voi syrjiä osa-
Significant European rights inconnection with working time, newforms of contract and parental leavehave been achieved through the‘social dialogue’.
Yhteisyritykset ja kansalliset rajatylittävät fuusiot ovat nykyään arkipäivää yhteismarkkinoilla.
During the 1990s,the social partners’ umbrella organisations entered into agreements onparental leave, part-time work and
Jokaisessa jäsenvaltiossahan on jo oma järjestelmä,jonka avulla työntekijöille suunnattutiedotus, heidän kuulemisensa jaosallistumisensa on hoidettu.
and participation. In 1994, after collecting the social partners’ opinions,it was decided at EU level to regulate information and consultationthroughout Europe.
Työmarkkinaosapuolten kuulemisenjälkeen päätettiin vuonna 1994 antaaasiasta koko EU:n alueella noudatettavat säännökset.
and contains general principlesconcerning the prevention of occupational risks, the protection of safety and health, the elimination of riskand accident factors, information,consultation and training of workersand their representatives. It is applicable to all sectorsof activity.
riskien poistamisesta, tapaturmiaaiheuttavista tekijöistä, tiedotuksestasekä työntekijöiden ja heidän edustajiensa kuulemisesta ja koulutuksesta.Direktiiviä sovelletaan kaikilla aloilla.
A series of directives, based on thisframework directive, have been successively introduced and they nowconstitute a solid body of legislation
EU-säännöksissä asetetaan vähimmäisvaatimukset työturvallisuudelle.
Firms and groups employing at least150 people in each of two EU countries and a total of more than 1 000employees are now required toestablish a European works council iftheir workforce so requests.
Yritykset ja yhtymät, joilla on vähintään 150 työntekijää kahdessa EU-valtiossa ja yhteensä yli 1000 työntekijää, ovat velvollisia perustamaantyöpaikkaneuvoston, jos henkilöstöniin vaatii.
Thedirective concerned does not containany detailed rules on the powers orobligations of the European workscouncil, but leaves it to employees’representatives and management tonegotiate the details. The concept ofvoluntary agreements has provedsuccessful, and by 1999, some 600multinational companies in the EUalready had a European workscouncil.
Tätä koskevassa direktiivissä ei anneta tarkkoja säännöksiätyöpaikkaneuvostojen toimivallastatai velvollisuuksista, vaan nämä asiaton jätetty työntekijöiden edustajienja yritysjohdon neuvoteltaviksi.Vapaaehtoisten sopimusten järjestelmä on osoittautunut toimivaksi:vuoteen 1999 mennessä työpaikkaneuvosto oli perustettu EU:ssa jonoin 600 monikansalliseen yritykseen.
What does the EU do forhealth and safety at work?
Työterveys ja työturvallisuus EU:ssa
A K E covering the maximum number ofrisk situations with the minimumnumber of regulations.
Direktiiveissä käsitellään hyvinmonenlaisia seikkoja, kuten henkilösuojainten käyttöä, näyttöpäätetyöskentelyä, työntekijöiden altistusta kemiallisille, fysikaalisille jabiologisille tekijöille, kaivannaisteollisuutta, väliaikaisten ja liikkuvientyömaiden turvallisuutta ja raskaanaolevia tai juuri synnyttäneitä työntekijöitä.
The objective of the EU’s policy inthis field over the years has been toreduce to a minimum both workaccidents and occupational diseases.Since 1978 and the first EU programme of action on health andsafety at work, widespread acceptance of the role of the European Union,has replaced total dependence onnational legislation.
EU:n tavoitteena on jo vuosien ajanollut saada työtapaturmat ja ammattitaudit mahdollisimman vähäisiksi.Aiemmin näistä asioista säädettiinainoastaan kansallisessa lainsäädännössä. Vuodesta 1978 ja EU:n ensimmäisestä työterveys- ja työturvallisuusohjelmasta lähtien Euroopanunionin merkitys myös tällä alueellaon tunnustettu.
Modern EUworkplace legislation is based nowadays on a framework contained in Council Directive 89/391/EEC on theintroduction of measures to encourage improvements in the safety andhealth of workers at work. This directive has provided a solid foundationfor many further initiatives.
Nykyaikainen eurooppalainen työlainsäädäntö perustuu neuvoston direktiivissä89/391/ETY annettuihin säännöksiintoimenpiteistä, joilla parannetaantyöterveyttä ja työturvallisuutta.Direktiivi on toiminut perustanamyös monille muille aloitteille.
They cover matters as varied andtechnical as the use of individualprotective equipment, work withvisual display units, exposure of workers to chemical, physical and biological agents, the extractive industries, safety on temporary and mobile construction sites, and workerswho are pregnant or who have justgiven birth.
Direktiivissä asetetaan vähimmäisvaatimukset, joita jäsenvaltiot voivattiukentaa, ja yleiset periaatteet riskien ennaltaehkäisystä, työturvallisuuden ja työterveyden suojelusta,
The EU considers that well-designedhealth and safety is central to crea-
Työturvallisuutta ja työterveyttä koskevat
European employment and social policy: a policy for people ting and sustaining a flexible andproductive workforce. Better standards of health and safety at worksupported by lawsand by a work culture which seeks to avoid accidentsrather than accept them as inevitablebring enormous economic as well ashuman benefits.
Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: politiikkaa ihmisiä varten parannetut standardit, joita tukevatlait ja työpaikkakulttuuri, jossa tapaturmia ei hyväksytä vaan ne pyritääntorjumaan, tuovat merkittäviä etujatalouden ja yksilöiden kannalta.
To provide a more structuredapproach to information supply the EU set up the European Agency for Health and Safety at Work in Bilbaoin 1995.
Jotta asiasta saataisiin entistä jäsennellympää tietoa, vuonna 1995 perustettiin Euroopan työterveys- jatyöturvallisuusvirasto.
It will now play a centralrole in collecting and disseminatinginformation, and in providing technical and scientific assistance to the Commission and the Member States.
Sen keskeisenätehtävänä on kerätä ja levittää tietoaja antaa komissiolle ja jäsenvaltioilleteknistä ja tieteellistä apua.
What about employees working in another country?
Työnteko toisessajäsenvaltiossa missä tahansa jäsenvaltiossa.
The Treaty states that anyonemoving within the EU for work-rela-ted reasons may not be placed at adisadvantage, thus requiring the EUto concern itself with social legislation to protect migrant workers andfrontier workers.
Tämän vuoksi EU:n on täytynyt käsitellä myössiirto- ja rajatyöläisiin sovellettavaasosiaaliturvalainsäädäntöä.
Freedom of movement for workershas been a fundamental right sincethe establishment of the European Community in 1957 — the predecessor of the present EU.
Työntekijöiden vapaa liikkuvuus onkuulunut perusoikeuksiin Euroopantalousyhteisön (Euroopan unioninedeltäjän) perustamisesta eli vuodesta 1957.
Five million Europeans now take advantage of itas a matter of course, by working inanother Member State.
Viidelle miljoonalle EU:nkansalaiselle tästä oikeudesta on tullut itsestäänselvyys ja osa arkea.Perustamissopimuksessa selitetään,mitä vapaa liikkuvuus oikeastaan tarkoittaa.
The Treatyexplains what freedom of movementactually means.
Sisämarkkinoiden toteuduttua kansalaiset voivat vapaasti työskennellä
Extract from Article 39 of the ECTreaty: Treaty:
Ote Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 39 artiklasta:
‘…freedom of movement shall entail theabolition of any discrimination based on nationality between workers of the Member States as regards employment, remuneration andother conditions of work and employment.’
”Se merkitsee, että kaikki kansalaisuuteen perustuva jäsenvaltioiden työntekijöiden syrjintä työsopimusten tekemisessäsekä palkkauksessa ja muissa työehdoissa poistetaan.”
Nevertheless, EU citizens repeatedlyencounter difficulties with their rightto freedom of movement.
Yksi ajoittainesiin tuleva ongelma on ammatillisten ja korkeakoulututkintojen tunnustaminen.
A problemwhich rears its head from time totime is the recognition of vocationaland university qualifications.Although Member States have different rules concerning the right toexercise certain professions, thegovernments have agreed in principle to the mutual recognition ofprofessional qualifications.
Vaikka jäsenvaltioilla onerilaisia sääntöjä eräiden ammattienharjoittamisesta, jäsenvaltiot ovatperiaatteessa sopineet ammattitutkintojen keskinäisestä tunnustamises-ta.EU pyrkii parantamaan toimivaltaisten viranomaisten välistä koordinointia ja varmistamaan, ettäkansalaiset tietävät oikeudestaanliikkua vapaasti unionin alueella.
The EU isworking towards improving coordination between the competentauthorities and ensuring that citizensare fully informed of their rights to
Tätävarten on perustettu Suora linja Eurooppaan -tiedotuskeskus, johonkansalaiset voivat soittaa ilmaiseksimistä tahansa jäsenvaltiosta (ks.numerot tämän esitteen lopusta) taijosta voi saada tietoa Internetinkautta osoitteesta http://citizens.eu.int.
How can I find a job in another EU country?
Työpaikan etsiminen toisestajäsenvaltiosta
Freedom of movementbetween differentcountries has alwaysbeen a priority for theEU.
Vapaa liikkuvuusvaltioiden välillä onollut aina yksi EU:npäätavoitteita.
Citizens who want to investigate the European job market can obtain helpfrom EURES, the European job placement agency.
Kansalaiset, jotka haluavat etsiätyötä Euroopan työmarkkinoilta, voivat kääntyä Euroopan työnvälitysverkoston Euresin puoleen.
EURES was founded inthe mid-1990s by the European Commission and the employmentauthorities of all the Member Statesplus Norway and Iceland.
Euresin perustivat 1990-luvun puolivälissä Euroopan komissio sekä jäsenvaltioiden, Norjan ja Islannin työvoimaviranomaiset.
The initialaim was to exchange information onjobs, train ‘euroadvisers’ and set updatabases.
Verkoston alkuperäisenätavoitteena on vaihtaa tietoja työpaikoista, kouluttaa euroneuvojia jaluoda tietokantoja.
The euroadvisers, of whomthere are now more than 500, constitute the specific network contactpoints in the employment authorities.
Euroneuvojia onnykyisellään yli 500, ja he muodostavat oman yhteysverkostonsa työvoimaviranomaisten piirissä.
They exchange information witheach other on job vacancies, jobseekers, the labour market situation,and living and working conditions inthe variouscountries.
Euroneuvojat vaihtavat keskenään tietojavapaista työpaikoista, työnhakijoista,työmarkkinatilanteesta ja eri maidenelin- ja työolosuhteista.
They have particularly close links in Europe’s borderregions.
Heillä on erityisen vahvat yhteydet unionin rajaalueisiin.
The Commission has set uptwo databases to supporteuro-advisers, into which all this information isfed. In the meantime not onlythe euroadvisers, but also an increasing number of employment offices,have access to these systems.
Komissio on luonut euroneuvojien avuksi kaksi tietokantaa,joihin kaikki tiedot syötetään.Tietokantoja voivat euroneuvojienlisäksi käyttää myös yhä useammattyönvälitystoimistot.
In 1998 the European Commissionwent a step further; anyone interested no longer needs to go to anemploymentoffice to find outwhether there are any suitable jobsavailable in the EU.
Vuonna 1998 Euroopan komissiokäynnisti Internetissä Eures-palvelun (http://europa.eu.int/comm/ employment_social/elm/eures).
A K E despite this increase the trend in the EU is towards early retirement forolder workers, often as early as theage of 55.
EKA naisten seitsemällä vuodella. Tästähuolimatta työntekijät ovat siirtymässä varhaiseläkkeelle usein jo 55vuotiaina.
The shift towards an elderly society cannot be stopped by thenext generation.
Seuraava sukupolvi eipysty pysäyttämään väestön ikääntymistä.
Forecastsshow thatin the21st century there will be moreelderly people than young people inthe EU.
Ennusteiden mukaan EU:ssaon tällä vuosisadalla enemmän vanhuksia kuin nuoria.
However, the financial basisof social protection systems is jeopardised not just by demographicchange, but by the persistently highlevel of unemployment as well.
Sosiaalisen suojelun järjestelmän rahoitusperustaanakertaa väestön ikääntymisen lisäksi myös sitkeästi korkeana pysyvätyöttömyys.
The EU countries are therefore faced withthe task of reforming their socialprotection systems so that they arefinancially viable while remainingefficient.
Näiden seikkojen vuoksi EU:n jäsenvaltioiden on uudistettavasosiaalisen suojelun järjestelmänsäsellaisiksi, että ne on mahdollistarahoittaa ja että ne kuitenkin pysyvättoimintakykyisinä.
The number of elderlypersons will increasesharply over the nextfew decades.
EU:n tehtävät sosiaalisessasuojelussa
What role does the EU playwith regard to social protection systems?
Vanhusten määräkasvaa nopeastitulevienvuosikymmenienaikana.
Social protection systems play amajor role in Europe.
Sosiaalisen suojelun järjestelmillä on Euroopassa suuri merkitys.
They provideindividual citizens with security andcontribute to political and social stability and economic success.
Ne tarjoavat kansalaisille perusturvaa ja vaikuttavat poliittiseen, sosiaaliseen jataloudelliseen vakauteen.
Benefitsinclude treatment in the event of illness and after work accidents, andincome after retirement or in theeventofunemployment.
Kansalaisten saamia etuuksia ovat sairauden tai työtapaturman vuoksi saatava sairaanhoito, eläkkeet ja työttömyysetuudet.
Withoutsocial protection in the form of taxand insurance benefits, four out of10 EU households would be living inrelative poverty (i.e. with less than50 % of average income at their disposal).
Ilman vero- ja vakuutusetuuksien muodossa annettavia sosiaalietuuksia 40 prosenttia EU:n kotitalouksista eläisi suhteellisessa köyhyydessä (eli kotitalouksienkäytettävissä olevat tulot olisivat alle50 prosenttia keskiarvosta).
As it is, the figure is around17%.
Sosiaalisen suojelun ansiosta luku on vainnoin 17 prosenttia.
The organisation of social protectionsystems is the sole responsibility ofthe Member States.
Sosiaalisen suojelun järjestelmienorganisointi on täysin jäsenvaltioidenvastuulla.
However, in the1990s, the EU Council agreed on aso-called ‘convergence strategy’designed to achieve long-termapproximation of social protectionpolicies and systems.
1990luvulla neuvosto sopijärjestelmien lähentämisestä toisiinsapitkällä aikavälillä.
It adopted tworecommendations setting out specific goals.
Lisäksi neuvostoantoi kaksi suositusta, joissa asetettiin tarkkoja tavoitteita.
For example, every EU citizen with no income from employment or capital should receive aminimum income from the State.
Yksi tavoitteista oli, että jokaisen EU-kansalai-sen, jolla ei ole työ- tai pääomatuloja, olisi saatava valtiolta minimitoimeentulo.
Todate, 13 Member States have introduced such arrangements.
Tähän mennessä 13 jäsenvaltiota on ottanut tällaisen järjestelmän käyttöön.
However, social protection systems inall Member States are being put tothe test, not least as a result ofdemographic trends.
Sosiaalisen suojelun järjestelmänuudistaminen liittyy myös työllisyysstrategiaan.
The reform of social protection systems also plays a role in connection
Sosiaalisen suojelun järjestelmät ovatjoutumassa kovalle koetukselle varsinkin väestörakenteen muutoksenvuoksi.
early age, although the associatedhope that they will be replaced byyoung employees is, seemingly, notbeing fulfilled.
Euroopan komissio haluaa kehittääyhdessä työmarkkinaosapuolten jakansalaisjärjestöjen kanssa malleja,joissa työelämästä siirrytään eläkkeelle asteittain ja joissa pyritään realistisin tavoittein tekemään vanhuusaika elämisen arvoiseksi.
The trend towardsearly retirement hascertainly not ledto any measurable growth in the EU’saverage employment rate.
EU:n tutkimustoiminnan varoista rahoitetaanvanhuuteen liittyvää lääketieteellistäja sosiaalista tutkimustyötä.
EU research policy plays a parthere, by funding medical and socialprojects concerned with old age.Older people are entitled not to suffer unjustified discrimination ordisadvantage: as part of its nondiscrimination policy, the EU’s aimis to preventobjectively unjustified discrimination againstolderemployees.
Lisäksiosana syrjinnän torjuntaa EU katsoo,ettei vanhempia työtekijöitä eikämuitakaan vanhuksia saa syrjiä taiasettaa muita huonompaan asemaan.
Member States want to reach a situa-tion in which they make an activecontribution to consolidating theemployability of their citizens.
Euroopan komissio järjestääkokouksia, joissa se käsittelee asiaayhdessä työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen, jäsenvaltioiden, asiantuntijoiden ja kansalaisjärjestöjenkanssa.
The European Commission isholding jointmeetings with employers’ andemployees’ organisations, governments, experts and NGOs in order todiscuss and analyse how this can beachieved and which strategies couldbe adopted for the redesign of socialsystems.
Kokouksissa tarkastellaanmyös sitä, miten tavoitteeseen voitaisiin päästä ja mitä strategioita sosiaalisen suojelun uudistamisessa voitaisiin käyttää.
The Commission is proposinga comprehensive strategy to modernise social protection, also taking fullaccount of the interests of olderpeople.
Komissio on ehdottanut kattavaa strategiaa, jossa otetaanhuomioon myös vanhemman väestöntarpeet.
Regardless ofhow muchimportance is attached to reformingsocial protection systems, it is alsoessential to protectpensions andmaintain a high standard of healthcare.
Järjestelmän uudistaminenon tärkeää, mutta samalla on ehdottoman tärkeää turvata eläkkeet jasäilyttää korkeatasoinen terveydenhuolto.
To support the Member States,the Commission has set up MISSOC,the mutual information system onsocial protection in the European Union, which collects, analyses andpublishes data on social protectionpolicies in all Member States.
Komissio on perustanut jäsenvaltioiden avuksi sosiaaliturvaakoskevan keskinäisen tiedottamisjärjestelmän (MISSOC-järjestelmän),joka kokoaa, analysoi ja julkaiseetietoja sosiaalisesta suojelusta eri jäsenvaltioista.