natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The reform of the Austrian law on competition and theestablishment of an independent federal competition authority are recent developments that couldcreate a more competitive environment.
Itävallan kilpailuoikeuden uudistus ja liittovaltion riippumattomankilpailuviranomaisen perustaminen ovat viimeaikaisia muutoksia, jotka voivat luoda entistäkilpaillumman ympäristön.
However, the new competition authority needs to establishitself and has started its investigations as of 1 July 2002, and needs to build a credible record.
Uuden kilpailuviranomaisen on kuitenkin vakiinnutettava asemansa, jase on aloittanut tutkimuksensa 1. päivästä heinäkuuta 2002 alkaen, ja sen on saavutettavavakuuttavia tuloksia.
Thissituation is made difficult by understaffing.
Tilannetta vaikeuttaa henkilöstön vähyys.
In addition, sector regulators, such as in thetelecommunications sector, sometimes lack the power to effectively enforce their decisions, leadingto long proceedings in Courts before a decision is made effective.
Sitä paitsi alakohtaisiltasääntelyelimiltä, kuten televiestintäalan sääntelyelimeltä, puuttuu toisinaan toimivalta päätöstensätehokkaaseen täytäntöönpanoon, mikä johtaa pitkiin tuomioistuinkäsittelyihin ennen päätöksenvoimaantuloa.
Meeting the challenges outlined above requires broad structural reforms as they are laid down in thegeneral policy recommendations (GL) in part I of the Broad Economic Policy Guidelines.
Edellä kuvattujen haasteiden ratkaiseminen edellyttää laajoja rakenneuudistuksia, joita kuvataantalouspolitiikan laajojen suuntaviivojen osan I yleisissä suuntaviivoissa.
Austria should also vigorously implement all the Employment Recommendations (EREC), whichdeal with employment issues in greater detail.
Itävallan olisi myös määrätietoisesti pantava täytäntöön kaikki työllisyyttä koskevat suositukset,joissa käsitellään yksityiskohtaisemmin työllisyyteen liittyviä kysymyksiä.
In order to ensure the sustainability of public finances in the face of population ageing, Austria isrecommended to:
Jotta voidaan varmistaa julkisen talouden kestävyys väestön ikääntyessä, suositellaan, että Itävalta
Implement measures leading to structural expenditure savings, also at lower levels ofgovernment, so as to lower the high tax burden, while securing a cyclicallyadjusted budgetary position close to balance (GL 1); and
toteuttaa toimenpiteitä, jotka johtavat rakenteellisiin menosäästöihin myös alemmillahallintotasoilla, ja keventää näin suurta verorasitusta sekä turvaa lähellä tasapainoa olevansuhdannekorjatun rahoitusaseman (yleinen suuntaviiva 1), ja
Reform the public pension system to ensure the sustainability of public finances (GL 16);in particular link more closely the level of pension benefits to lifelong contributions;increase the low average effective retirement age and ensure in this context that incentivesto work are enhanced (GL 4 and E-RECs 2 and 3), with a view to raising the labour marketparticipation of older workers;
uudistaa julkista eläkejärjestelmää julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi (yleinensuuntaviiva 16); yhdistää tiiviimmin erityisesti eläke-etuuksien tason elinikäisiin maksuihin;nostaa alhaista tosiasiallista keskimääräistä eläkeikää ja varmistaa tässä yhteydessä työnteonkannustimien lisäämisen (yleinen suuntaviiva 4 sekä työllisyyttä koskevat suositukset 2 ja 3),jotta voidaan nostaa ikääntyneiden työntekijöiden työvoimaosuutta.
In order to continue to improve the technology base and encourage business R & D and innovation,Austria is recommended to:
Jotta voidaan parantaa heikkoa teknologiaperustaa sekä edistää yritysten T & K-toimintaa jainnovaatioita, suositellaan, että Itävalta
Take measures to encourage business research and innovation, especially for SMEs,(GL 13).
toteuttaa toimenpiteitä, joilla edistetään yritysten, etenkin pk-yritysten, tutkimustoimintaa jainnovaatioita (yleinen suuntaviiva 13).
In order to strengthen the development of effective competition in some sectors, Austria isrecommended to (in line with GL 9 to 14):
Jotta voidaan vahvistaa tehokasta kilpailua joillakin aloilla, suositellaan, että Itävalta (yleistensuuntaviivojen 9–14 mukaisesti)
Increase the resources of the competition authority and to take measures to enhanceeffective enforcement of regulators’ decisions in telecommunications (GL 9).
lisää kilpailuviranomaisen voimavaroja ja toteuttaa toimenpiteitä, joilla parannetaansääntelyelinten päätösten tehokasta täytäntöönpanoa televiestintäalalla (yleinensuuntaviiva 9).
In the 1995-2000 period, economic growth averaged 4%, driven by strong domestic demand.
Voimakkaan kotimaisen kysynnän vauhdittama talouskasvu oli vuosina 1995–2000 keskimäärin4 prosenttia.
Since2001, economic activity has been decelerating under the influence of cyclical weakness in Europe.This development has been accentuated by the ongoing correction of the macroeconomicimbalances that emerged in the second half of the 1990s, notably a significant external deficit, andunsatisfactory progress in fiscal consolidation, leading to a major budgetary slippage in 2001.
Talouden toimeliaisuus on hidastunut vuodesta 2001 lähtien Euroopan heikonsuhdannekehityksen vaikutuksesta. Tätä kehitystä on jouduttanut 1990-luvun jälkipuoliskollailmenneen makrotalouden epätasapainon jatkuva korjaaminen; epätasapainoa ovat aiheuttaneetetenkin merkittävä maksutaseen alijäämä ja julkisen talouden vakauttamisen epätyydyttäväeteneminen, jotka johtivat vuonna 2001 merkittävään lipsumiseen julkista taloutta koskevistatavoitteista.
Themeasures taken in 2002, notably the adoption of a rectifying budget, represent a first step towardsnarrowing the above-mentioned imbalance.
Vuonna 2002 toteutetut toimenpiteet ja erityisesti korjaavan talousarvion hyväksyminenovat ensimmäinen askel edellä mainitun epätasapainon poistamiseksi.
In 2003, weak international developments and furtheradjustment in households’ demand should contribute to economic growth remaining below 1% for asecond consecutive year, well below potential growth which is estimated at around 2¾% - 3%(about ½ percentage point above the EU average).
Vuonna 2003 heikkokansainvälinen kehitys ja lisämuutokset kotitalouksien kysynnässä johtanevat siihen, ettätalouskasvu jää alle 1 prosentin jo toisena peräkkäisenä vuonna; tämä on selvästi alle potentiaalisenkasvun, jonka arvioidaan olevan noin 2 ¾–3 prosenttia (noin ½ prosenttiyksikköä EU:n keskiarvoasuurempi).
This positive growth differential is somewhatmisleading, because it largely reflects a strong rise in the growth of factor inputs, accompanied byonly small gains in total factor productivity.
Myönteinen talouskasvuero on hieman harhaanjohtava, koska se johtuu suurelta osintuotannontekijöiden voimakkaasta lisäyksestä ja vain vähäisestä tuotannontekijöidenkokonaistuottavuuden kasvusta.
Low productivity growth in Portugal is mainly astructural problem, associated with the low efficiency of the education system, insufficient competition, low spending on R & D, and weak ICT diffusion.
Vähäinen tuottavuuden kasvu Portugalissa on lähinnärakenteellinen ongelma, joka liittyy koulutusjärjestelmän tehottomuuteen, riittämättömäänkilpailuun, vähäisiin T & K-menoihin sekä tieto- ja viestintätekniikan vähäiseen leviämiseen.
In combination with relatively highnominal wage growth, Portugal’s competitiveness has therefore gradually been eroded.
Nämätekijät yhdistettynä suhteelliseen suureen nimellispalkkojen kasvuun ovatkin vähitellen murentaneet Portugalin kilpailukykyä.
The budgetary consolidation strategy defined in the latest update of the stability programme rests toa large extent on the successful implementation of comprehensive structural reforms.
Viimeksi tarkistetussa vakausohjelmassa määritetty julkisen talouden vakauttamisstrategia nojaasuurelta osin kattavien rakenneuudistusten menestyksekkääseen toteuttamiseen.
Given theintention to lower over the mediumterm the total revenue-to-GDP ratio, reflecting the plannedreduction in corporate taxes in order to strengthen the international competitiveness of the Portuguese economy, this leaves only one road open to ensure budgetary consolidation on asustainable basis. This is the restraint of current primary expenditure growth, which in turn requiresthe implementation of structural reforms.
Kun otetaanhuomioon aikomus laskea keskipitkällä aikavälillä kokonaistulojen osuutta BKT:stä, minkätaustalla on yhtiöverojen suunniteltu alentaminen Portugalin talouden kansainvälisen kilpailukyvynvahvistamiseksi, julkisen talouden vakauttamiseen kestävälle pohjalle on olemassa vain yksi keino.Tämä keino on muiden juoksevien menojen kuin korkomenojen kasvun hillitseminen, jokapuolestaan edellyttää rakenneuudistusten toteuttamista.
Another major aim of the envisaged reforms is to enhancethe growth potential of the economy, through policies to secure a sustained improvement in totalfactor productivity.
Suunniteltujen uudistusten toisena tärkeänätavoitteena on parantaa talouden kasvupotentiaalia harjoittamalla politiikkaa, jolla turvataantuotannontekijöiden kokonaistuottavuuden jatkuva kasvu.
The challenges facing Portugal are to:
Portugalilla on edessään seuraavathaasteet:
• Accelerate the consolidation of public finances and address the strong dynamics of governmentexpenditure
• julkisen talouden vakauttamisen nopeuttaminen ja julkisten menojen vahvaan kasvuunpuuttuminen,
• Increase overall competitiveness which is at risk from the low efficiency of the educationsystem, low R & D spending, a low degree of competition in certain sectors, and high nominalwage growth
• koulutusjärjestelmän tehottomuuden, vähäisten T & K-menojen, tiettyjen alojen vähäisenkilpailun ja nimellispalkkojen nopean kasvun takia uhattuna olevan kokonaiskilpailukyvyn nostaminen,julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen väestön ikääntyessä.
Accelerate the consolidation of public finances and address the strong dynamics of governmentexpenditure
Julkisen talouden vakauttamisen nopeuttaminen ja julkisten menojen vahvaan kasvuunpuuttuminen
In the period that led to the budgetary slippage of 2001, the rate of growth of current primaryexpenditure was consistently above that of nominal GDP.1 For most of the second half of the 1990s,this was compatible with the pursuit of budgetary consolidation as buoyant domestic demandboosted tax revenues.
Ennen vuonna 2001 tapahtunutta lipsumista julkista taloutta koskevista tavoitteista muidenjuoksevien menojen kuin korkomenojen kasvuvauhti ylitti johdonmukaisesti kokonaistuotannonkasvuvauhdin.1Tämä oli 1990-luvun jälkipuoliskolla enimmäkseen sopusoinnussa julkisentalouden vakauttamisen kanssa, kun vilkas kotimainen kysyntä kasvatti verotuloja.
However, this pattern of budgetary consolidation came to an end with thedeterioration in cyclical conditions in 2001, and the disappearance of the dampening effect oninterest expenditures caused by the convergence of interest rates to the lower levels prevailingabroad. Budgetary consolidation resumed in 2002, although due to the usual lags associated withthe implementation of structural adjustments, it had to rely greatly on the adoption of one-offmeasures.
Tällainenjulkisen talouden vakauttamiskehitys kuitenkin päättyi, kun suhdanteet heikkenivät vuonna 2001 jaalempia ulkomaisia korkoja lähentyneiden korkojen vaimentava vaikutus korkomenoihin katosi.Julkisen talouden vakauttaminen jatkui vuonna 2002, mutta siinä jouduttiin suurelta osinturvautumaan kertaluonteisiin toimenpiteisiin rakennesopeutusten täytäntöönpanossa yleistenviipeiden takia.
In the short-term, the adoption of non-recurrent measures is necessary to regain the lostmomentum in budgetary consolidation and to reinforce policy credibility, thereby buying time forthe government's expenditure-releasing structural measures to take hold.
Lyhyellä aikavälillä on välttämätöntä toteuttaa kertaluonteisia toimenpiteitä, jottavoidaan jälleen vauhdittaa julkisen talouden vakauttamista ja lisätä politiikan uskottavuutta ja ostaanäin lisäaikaa julkisia menoja vapauttaville rakenteellisille toimenpiteille.
In order to accelerate the consolidation of public finances and address the strong dynamics ofgovernment expenditure, a determined and timely implementation of the structural reform measuresannounced in the January 2003 update of the stability programme is required.
Tammikuussa 2003 tarkistetussa vakausohjelmassa ilmoitetut rakenneuudistustoimenpiteet ontoteutettava päättäväisesti ja pikaisesti, jotta voidaan nopeuttaa julkisen talouden vakauttamista japuuttua julkisten menojen vahvaan kasvuun.
Reforms in key areas,notably in public administration, education, healthcare, and social security, are likely to have adirect impact on budgetary consolidation.
Keskeisillä aloilla, erityisesti julkisessa hallinnossa,koulutuksessa, terveydenhuoltoalalla ja sosiaaliturvajärjestelmässä, toteutettavilla uudistuksilla ontodennäköisesti välitön vaikutus julkisen talouden vakauttamiseen.
Other reforms (for instance in the labour market) arelikely to have an indirect impact on budgetary consolidation, either by fostering a more efficient useof resources, or by broadening the tax bases as a result of successful supply-side policies.
Muilla uudistuksilla(esimerkiksi työmarkkinauudistuksella) on todennäköisesti välillinen vaikutus julkisen taloudenvakauttamiseen joko siten, että ne edistävät voimavarojen tehokasta käyttöä, tai siten, että nelaajentavat veropohjaa tarjontapuolella harjoitetun onnistuneen politiikan takia.
1In the 1995-2001 period, current primary expenditure increased by 9% per year, while nominal GDP grew by7.2% per year; consequently, the current primary expenditure-to-GDP ratio rose from 33.4% in 1995 to 36.7% in 2001.
Vuosina 1995–2001 muut juoksevat menot kuin korkomenot kasvoivat 9 prosenttia vuodessa, kunkokonaistuotanto kasvoi 7,2 prosenttia vuodessa; näin ollen muiden juoksevien menojen kuin korkomenojensuhde BKT:hen nousi 33,4 prosentista vuonna 1995 aina 36,7 prosenttiin vuonna 2001.
Increase overall competitiveness, which is at risk from the low efficiency of the education system,low R & D spending, a low degree of competition in certain sectors, and high nominal wagegrowth
Koulutusjärjestelmän tehottomuuden, vähäisten T & K-menojen, tiettyjen alojen vähäisenkilpailun ja nimellispalkkojen nopean kasvun takia uhattuna olevan kokonaiskilpailukyvynnostaminen
The weak productivity performance and high nominal wage growth have both contributed to thedeterioration observed in Portugal’s external competitiveness.
Sekä heikko tuottavuus että suuri nimellispalkkojen kasvu ovat osaltaan heikentäneet Portugalinkansainvälistä kilpailukykyä.
First, labour productivity in Portugalis the lowest in the EU and is growing slowly.
Ensiksikin työn tuottavuus on Portugalissa EU:n alin, ja se nouseehitaasti.
Second,nominal wage growth has increased by around 6% a year during the last 10 years (double that of the EU 15), even if a certain wage moderation has been noticed in recent years.
Toiseksinimellispalkat ovat kasvaneet noin 6 prosenttia vuodessa kymmenen viime vuoden aikana (kaksikertaa nopeammin kuin muualla EU:ssa), vaikka viime vuosina onkin havaittu hiemanmaltillisempaa palkkakehitystä.
Although Portugal has increased spending on education substantially in recent years, the share ofearly school-leavers without upper-secondary education and not in training is by far the highest in the EU.2
Portugalissa on viime vuosina lisätty tuntuvasti koulutusmenoja, mutta sellaisten henkilöiden osuus,jotka päättävät koulunsa ilman keskiasteen koulutusta eivätkä ole ammatillisessa koulutuksessa, on selvästi EU:n suurin2
It has proved difficult to involve small enterprises in the national programmesdesigned to upgrade the skills of their staff.
On ollut vaikeaa saada pienyrityksiä mukaan kansallisiin ohjelmiin, joiden tavoitteenaon saattaa niiden henkilöstön ammattitaito ajan tasalle.
45.5% in 2002 for both genders, and 52.9% for males.
Kummankin sukupuolen osalta 45,5 prosenttia vuonna 2002 ja miesten osalta 52,9 prosenttia.
The challenges posed to the longterm sustainability of public finances reinforce the need ofsecuring a fast pace of debt reduction prior to the budgetary impact of population ageing takinghold.
Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien haasteiden takia julkista velkaa onpystyttävä vähentämään nopeasti, ennen kuin väestön ikääntymisen vaikutukset julkiselle taloudellealkavat tuntua.
For this, it is crucial to successfully complete the process of budgetary consolidation, reachinga budget position of close-to-balance or in surplus by 2006 as envisaged in the January 2003 updateof the stability programme of Portugal and sustaining it thereafter.
Siksi on välttämätöntä saattaa julkisen talouden vakauttamisprosessi onnistuneestipäätökseen, jotta lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen rahoitusasema saavutetaan vuoteen 2006mennessä, kuten tammikuussa 2003 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa esitetään, ja jotta sesäilytetään tämän jälkeenkin.
This is a necessary, but notsufficient, step to ensure the sustainability of public finances.
Tämä toimenpide on tarpeellinen askel julkisen talouden kestävyydenvarmistamiseksi, mutta se ei yksin riitä.
It must be supplemented by thedetermined implementation of a number of structural reforms in order to curb the growth ofage-related expenditures, and to raise to the overall growth potential of the economy.
Sitä on täydennettävä toteuttamalla päättäväisesti erilaisiarakenneuudistuksia, joilla hillitään ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua ja nostetaan taloudenkokonaiskasvupotentiaalia.
Portugal should also vigorously implement all the Employment Recommendations (EREC), whichdeal with employment issues in greater detail.
Portugalin olisi myös määrätietoisesti pantava täytäntöön kaikki työllisyyttä koskevat suositukset,joissa käsitellään yksityiskohtaisemmin työllisyyteen liittyviä kysymyksiä.
In order to accelerate the consolidation of public finances and address the strong dynamics ofgovernment expenditure, Portugal is recommended to:
Jotta voidaan nopeuttaa julkisen talouden vakauttamista ja puuttua julkisten menojen vahvaankasvuun, suositellaan, että Portugali
Secure that the government deficit is further reduced in 2003 as planned, and that thecyclically-adjusted deficit is thereafter lowered by at least 0.5% of GDP a year in order toreach a budget position that is close to balance (GL 1);Ensure that the deficit reduction is obtained mainly through the expenditure side by firmlyexecuting budgetary plans for all sub-sectors of the general government (GL 14); and Undertake structural reforms in areas with a more direct impact on budgetaryconsolidation, notably in public administration, education, healthcare, and social security.
varmistaa, että julkisen talouden alijäämää supistetaan edelleen vuonna 2003 suunnitelmienmukaan ja että suhdannekorjattua alijäämää lasketaan sen jälkeen vuosittain vähintään0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, jotta saavutetaan lähellä tasapainoa olevarahoitusasema (yleinen suuntaviiva 1),varmistaa, että alijäämän supistaminen saavutetaan pääasiassa menopuolella toteuttamallajulkista taloutta koskevat suunnitelmat määrätietoisesti kaikilla julkisen hallinnon osa-alueilla(yleinen suuntaviiva 14), jatoteuttaa rakenneuudistuksia aloilla, joilla on välitön vaikutus julkisen taloudenvakauttamiseen, erityisesti julkisessa hallinnossa, koulutusalalla, terveydenhuoltoalalla jasosiaalisen suojelun alalla.
In order to increase overall competitiveness, which is at risk from the low efficiency of theeducation system, low R & D spending, a low degree of competition in certain sectors, and highnominal wage growth, Portugal is recommended to (in line with GL 9-14):
Jotta voidaan nostaa koulutusjärjestelmän tehottomuuden, vähäisten T & K-menojen, tiettyjen alojenvähäisen kilpailun ja nimellispalkkojen nopean kasvun takia uhattuna olevaakokonaiskilpailukykyä, suositellaan, että Portugali (yleisten suuntaviivojen 9–14 mukaisesti)
Promote the stronger involvement of the business sector in R & D spending and innovation(GL 13), together with higher ICT take-up;Improve the efficiency of spending in education with a view to, inter alia, raising thequalification of human resources (GL 13 and E-REC 1), and reducing substantially thenumber of early school-leavers with insufficient levels of schooling or training;Enhance effective competition in liberalised utilities, especially in the energy sector, andcreate a better competitive environment by increasing the transposition rate of internalmarket directives (GL 9); and Encourage the social partners to secure wage moderation, while allowing wage increases totake into account productivity and skill differentials, with a view to improving competitiveness (GL 3 and 5).
edistää yritysten osallistumista T & K-menoihin ja innovaatioihin (yleinen suuntaviiva 13) sekätieto- ja viestintätekniikan yleistymistä,tehostaa koulutusmenojen käyttöä, jotta voidaan muun muassa nostaa henkilöstöresurssienpätevyyttä (yleinen suuntaviiva 13 ja työllisyyttä koskeva suositus 1) ja vähentää tuntuvastisellaisten henkilöiden määrää, jotka päättävät koulunsa ilman riittävää yleissivistävää taiammatillista koulutusta,lisää kilpailua vapautetuissa yleishyödyllisissä palveluissa, erityisesti energia-alalla, ja luoentistä kilpaillumman ympäristön nostamalla sisämarkkinadirektiivien täytäntöönpanoastetta(yleinen suuntaviiva 9), jakannustaa työmarkkinaosapuolia turvaamaan maltillisen palkkakehityksen sekä antaapalkankorotusten vastata tuottavuuseroja ja ammattitaidon eroja kilpailukyvyn parantamiseksi(yleiset suuntaviivat 3 ja 5).
In order to ensure the longterm sustainability of public finances in the face of population ageing,Portugal is recommended to:
Jotta voidaan varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys väestön ikääntyessä,suositellaan, että Portugali
Increase the efficiency of the healthcare system by introducing a wide range of measuresthat strengthen market mechanisms and rationalise demand (GL 14); and Adopt further reforms to the pension system for workers in the general government sectorto secure its longterm sustainability and in order to progressively align it with the pensionregime for private sector workers (GL 16).
tehostaa terveydenhuoltojärjestelmää toteuttamalla monenlaisia toimenpiteitä, joillavahvistetaan markkinamekanismeja ja järkeistetään kysyntää (yleinen suuntaviiva 14), jatoteuttaa lisäuudistuksia julkisen hallinnon työntekijöiden eläkejärjestelmässä, jotta voidaanturvata sen pitkän aikavälin kestävyys ja mukauttaa se vähitellen yksityisen sektorintyöntekijöiden eläkejärjestelmään (yleinen suuntaviiva 16).
Sustained efforts during the 1990`s towards producing and using information and communicationtechnology has transformed Finland into one of the leading – if not the most – knowledge-based economies in the world.
Suomesta on 1990-luvulla jatkettujen tieto- ja viestintätekniikan tuottamista ja käyttämistäkoskeneiden pyrkimysten ansiosta tullut yksi maailman johtavista – tai jopa johtava –osaamistalouksista.
This contributed, alongside market liberalisation, to real GDP expandingduring the second half of the 1990`s at an annual rate of nearly 5%, i.e. well above potential (ofaround 3%).
Tämä vaikutti markkinoiden vapauttamisen ohella siihen, ettäkokonaistuotannon kasvu oli 1990-luvun jälkipuoliskolla lähes 5 prosenttia vuodessa eli selvästipotentiaalia (noin 3 prosenttia) suurempi.
The slump in external demand, and particularly in the telecom sector, since 2000caused output growth to fall below its potential.
Tuotannon kasvu hidastui alle potentiaalin ulkomaisenkysynnän ja erityisesti televiestintäalan taannuttua vuonna 2000.
With domestic demand holding up, activity couldmove close to potential by 2004, in line with improving external conditions.
Jos kotimainen kysyntä pitääpintansa, talouden toimeliaisuus voisi lähestyä potentiaalia vuoteen 2004 mennessä ulkoistenedellytysten parantuessa.
The current overall unemployment rate of just above 9% of the labour force in 2001-02 appears tobe mainly structural.
Kokonaistyöttömyysaste oli hieman yli 9 prosenttia työvoimasta vuosina 2001–2002, ja työttömyysnäyttää olevan lähinnä rakenteellista.