natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the number of working-age people in various benefitschemes and ALMPs remains high and the late implementation of the latterreforms weakens their effect on the baby-boom generation and risks delaying the achievement of the Government’s objective of raising the effectiveretirement age.
Erilaisissa etuusjärjestelmissä ja aktiivisissa työmarkkinatoimissa mukana olevien työikäistenmäärä on kuitenkin edelleen suuri, ja viimeisimpien uudistusten täytäntöönpanon myöhäisyys heikentää niiden vaikutusta suuriin ikäluokkiin ja saattaaviivästyttää todellisen eläkkeellesiirtymisiän nostamista, joka on hallituksentavoite.
In addition, the already-decided measures to increase thelevel of unemployment benefits in 2002 run contrary to the aim of increasing incentives to work and undermine the effects of tax reductions and ALMPs. In view of the above, while vigorously implementing all the Employment Recommendations adopted by the Council in February 2002, the mainpriorities for Finland should be to:
Lisäksi jo päätetyt toimenpiteet työttömyysetuuksien tason nostamiseksi vuonna 2002 ovat vastoin pyrkimystä lisätä työnteon kannustimia jaheikentävät veronalennusten ja aktiivisten työmarkkinatoimien vaikutuksia.Näistä syistä Suomen on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihinja samalla pantava neuvoston helmikuussa 2002 hyväksymät työllisyyssuositukset määrätietoisesti täytäntöön: i)työnteko on saatava kannattavaksi suuren rakennetyöttömyyden vähentämiseksi.
(i)make work pay in order to reduce the high level of structural unemployment. Reforms should cover benefit schemes, including early retirement arrangements, with a view to lowering the relatively highmarginal effective tax rates for low wage earners in particular.
Uudistusten tulisi koskea etuusjärjestelmiä varhaiseläkejärjestelyt mukaan luettuina suhteellisen korkeiden efektiivisten marginaaliverokantojen alentamiseksi varsinkin matalapalkkaisten työntekijöiden osalta.
(ii)continue to increase the efficiency of active labour market programmesand to refocus them to the needs of those most prone to the risk oflong-term unemployment.
Etuuksien myöntämisperusteita ja työsuhdeturvalainsäädäntöä olisi myös tarkasteltava uudelleen; ii)aktiivisten työmarkkinaohjelmien tehokkuutta on lisättävä ja ne onsuunnattava uudelleen vastaamaan niiden tarpeita, joita pitkäaikaistyöttömyys eniten uhkaa.
Due to its peripheral location in the European Union, the Finnish economy ispotentially less exposed to international competition than most other Member States.
Koska Suomen sijainti Euroopan unionissa on syrjäinen, sen taloudessa ei oleniin voimakasta kansainvälistä kilpailua kuin useimmissa muissa jäsenvaltioissa.
Consumer price levels are among the highest in the European Union,which is partly due to the relatively high degree of market concentration insome sectors, such as the media and retail distribution.
Kuluttajahinnat kuuluvat Euroopan unionin korkeimpiin, mikä johtuuosittain markkinoiden suhteellisen suuresta keskittyneisyydestä joillakin aloilla, kuten joukkoviestinnässä ja vähittäiskaupassa.
The Finnish transposition rate of Internal Market directives is among the highest in the EU and
Sisämarkkinadirektiivientäytäntöönpanoaste on Suomessa EU:n korkeimpia, ja teleliikenne ja sähkömarkkinat on vapautettu täysin.
telecommunication and electricity markets have been fully liberalised.
häistä varsinkin paikallistasolla.
Measures have beentaken to promote entrepreneurship but the time required to register a private company remains among the longest in the EU.
Yrittäjyyden edistämiseksi on toteutettu toimenpiteitä, mutta yrityksen rekisteröimiseen tarvittava aika on edelleen EU:n pisimpiä.
(i)enhance competition in public service provision at the local level via increasedparticipation of the private sector and competition between public service operators;
Osaamistalouteen siirtymisessä Suomi on Euroopan unionin edistyneimpiä jäsenvaltioita.Näistä syistä Suomen on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: i)kilpailua on voimistettava julkisten palvelujen tarjonnassa paikallistasolla lisäämällä yksityisen sektorin osallistumista ja yksityisten palveluntarjoajien kilpailua; ii)yritysten perustamista on helpotettava lyhentämällä edelleen uuden yhtiön rekisteröimiseen tarvittavaa aikaa; iii)Suomen kilpailuvirastolle on annettava toimivalta EY:n perustamissopimuksen81 ja 82 artiklan soveltamiseen.
Sweden weden experienced a sharp slowdown in 2001 and real GDP growth de- celerated to 1,2% from 3,6% in 2000, heavily influenced by the global
Ruotsi alouskasvu hidastui Ruotsissa jyrkästi vuonna 2001, ja BKT:n määränkasvu hidastui 1,2 prosenttiin, kun se oli vuonna 2000 ollut 3,6 prosenttia.
S slowdown and in particular by the slump in the ICT sector.
T to- ja viestintätekniikka-alan lama.
However, the expected gradual acceleration of the world economy in 2002 and 2003should result in stronger external demand. The relatively favourable fundamentals in Sweden should also aid a recovery in domestic demand in 2002and 2003.
Maailmantalouden vähittäinen elpyminenjohtanee vuosina 2002 ja 2003 kuitenkin ulkoisen kysynnän vahvistumiseen.Ruotsin suhteellisen edulliset perustekijät edistävät myös kotimaisen kysynnän elpymistä vuosina 2002 ja 2003.
Overall, real GDP is expected to grow by around 1,7% in 2002 andby some 2,8% in 2003.
BKT:n määrän odotetaan kasvavanvuonna 2002 noin 1,7 prosenttia ja vuonna 2003 noin 2,8 prosenttia.
HICP inflation increased substantially in 2001 andaveraged 2,7%, partly due to temporary factors.
YKHI-inflaatio kiihtyi vuonna 2001 tuntuvasti, keskimäärin 2,7 prosenttiin, mikäjohtui osittain tilapäisistä tekijöistä.
However, the indicationsare that inflationary pressures should diminish from the second quarter of2002 and remain close to 2% into 2003.
Merkkejä inflaatiopaineiden helpottumisesta vuoden 2002 toiselta puoliskolta alkaen ja inflaation pysymisestä lähellä 2 prosenttia vuonna 2003 on kuitenkin olemassa.
Employment growth has been robust in recent years and was 2% still in 2001, which has contributed to asubstantial fall in the unemployment rate, to 5,2% in 2001.
Työllisyyden kasvu onollut viime vuosina voimakasta, ja se oli vuonna 2001 vielä 2 prosenttia, mikä on edistänyt työttömyysasteen huomattavaa laskua, 5,2 prosenttiin vuonna 2001.
However, somelagged effects of the slowdown of economic activity in 2001 are expectedand a slight increase in unemployment is expected in 2002.
Talouden toimeliaisuuden vuonna 2001 tapahtuneen hidastumisenviivästyneitä vaikutuksia odotetaan kuitenkin vielä ja työttömyyden uskotaan kasvavan hieman vuonna 2002.
This should bereversed as the economy gains momentum in 2003.
Tämä suuntaus kääntynee, kun talouspääsee jälleen vauhtiin vuonna 2003.
Enhancing the growth potential of the economy remains a key challenge, asproductivity per person has fallen in recent years compared with the EU-15average.
Talouden kasvupotentiaalin vahvistaminen on edelleen keskeinen haaste, sillä tuottavuus henkilöä kohden on viime vuosina laskenut 15 EU-maan keskiarvoon verrattuna.
Policies aimed at strengthening entrepreneurship and growth offirms as well as efforts to improve incentives to work should be given highpriority.
Yrittäjyyden lisäämiseen ja yritysten kasvuun tähtääville politiikoille ja työnteon kannustimien parantamiselle on annettava etusija.Ruotsin työllisyysaste on korkea, mutta työvoimaosuuden lisääminen ja työllisyyden turvaaminen on kuitenkin keskipitkällä aikavälillä keskeinen haaste,jotta väestön ikääntymiseen voidaan sopeutua.
While Sweden ranks high in terms of employment rates, increasinglabour force participation and fostering employment nevertheless remain akey challenge in the medium term in order to cope with an ageing population.
Työvoiman tarjontaa voitaisiin lisätä myös verotusta ja etuuksia uusimalla, jotta vero- ja etuusrakennesaataisiin työllisyyden kannalta edullisemmaksi.
A further expansion in labour supply could be encouraged via continued reforms to make the underlying taxbenefit structure more favourableto employment.
Hyvin korkea verorasitus yhdistyneenä suhteellisen anteliaisiin etuusjärjestelmiin vähentää kannustimiatyöntekoon.
Moreover, the effectiveness of labour market programmesneeds to be monitored.
Lisäksi työmarkkinaohjelmien tehokkuutta on seurattava.
Measures to enhance competition in some sectorsand to increase the efficiency of the public sector are key challenges in order to address the high price levels and the weak labour productivity performance.
Kilpailun voimistaminen joillakin aloilla ja julkisen sektorin tehokkuuden lisääminen ovat avainhaasteita pyrittäessä alentamaan hintatasoa ja parantamaantyön heikkoa tuottavuuskehitystä.
Swedish mediumterm budgetary policy is threefold and consists of (i) nominalceilings on central Government expenditure set annually for three years ahead, (ii)a mediumterm balanced budget constraint for local governments and (iii) a 2%of GDP surplus target for general Government finances on average over the busi-ness-cycle.
Julkisen talouden ylijäämä kasvoi vuonna 2001 tuntuvasti, yhden prosenttiyksikön,4,8 prosenttiin suhteessa BKT:seen.
The margin created by achieving higher surpluses than targeted hasbeen used partly for tax relief and partly for debt reduction.
Kevään 2002 finanssipolitiikkalain mukaan suurenylijäämän odotetaan säilyvän: sekä vuonna 2002 että vuonna 2003 sen odotetaanolevan 1,8 prosenttia suhteessa BKT:seen.
Gross debt fell below60% of GDP in 2000 and is expected to continue to fall and reach 48,3% of GDPin 2004, according to the 2002 Spring Fiscal Policy Bill.
Suuremmilla ylijäämillä saatua liikkumavaraa on käytetty veronkevennyksiin ja velan vähentämiseen.Bruttovelka supistui alle 60 prosenttiin suhteessa BKT:seen vuonna 2000, ja sen odotetaan laskevan edelleen ja olevan 48,3 prosenttia suhteessa BKT:seen vuonna 2004kevään 2002 finanssipolitiikkalain mukaan.
This debt reduction, together with the reformed pension system, forms an important part of Sweden’sstrategy for coping with the ageing of the population.
Velan vähennys yhdessä eläkejärjestelmänuudistuksen kanssa muodostaa tärkeän osan strategiaa, jolla Ruotsi sopeutuu väestön ikääntymiseen.
(i)continue with the strategy of lowering taxes for low and medium wage earnersin 2002 and at the same time ensure adherence to the central Government expenditure ceiling; and
Näin ollen finanssipolitiikalla olisi pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: i)verojen alentaminen matala- ja keskipalkkaisten osalta vuonna 2002 ja samallakeskushallinnon menokaton noudattaminen;
(ii)achieve in 2003 a general Government surplus in accordance with the Government’s mediumterm surplus target of 2% of GDP over the cycle for the Government finances while maintaining tight expenditure control.
94 ii)julkisen talouden ylijäämän saavuttaminen vuonna 2003 hallituksen keskipitkänaikavälin ylijäämätavoitteen mukaisesti, joka on 2 prosenttia suhteessa BKT:seensuhdannekierron aikana samalla kun menoja valvotaan tiukasti.
The Swedish labour market continued to improve in 2001, despite the substantialslow down in economic growth.
Ruotsin työmarkkinat paranivat vuonna 2001 edelleen, vaikka talouskasvu hidastuikinhuomattavasti.
Unemployment declined to around 5% of the labourforce, while employment grew by almost 2%, boosting further the already high employment rates.
Työttömyys väheni noin 5 prosenttiin työvoimasta, kun taas työllisyyskasvoi lähes 2 prosenttia, mikä nosti ennestäänkin korkeaa työllisyysastetta.
In particular, the employment rate of older workers (55 to 64 yearsold) at almost 65% in 2000 is markedly higher than in other Member States.
Erityisesti ikääntyneiden (55—64-vuotiaiden) työntekijöiden työllisyysaste, joka oli vuonna2000 melkein 65 prosenttia, on selvästi korkeampi kuin muissa jäsenvaltioissa.
The remaining ‘labour reserve’ for a further increase of labour supply in the medium term isthus limited.
Työvoiman tarjonnan lisäämisen jäljellä oleva ”työvoimareservi” on siten keskipitkällä aikavälillä varsin rajallinen.
In fact, relatively high nominal wage increases in 2001 (compared to themodest performance of labour productivity), in e.g. the construction and services sectors, suggest a certain shortage and mismatch of labour already now.
Itse asiassa vuoden 2001 suhteellisen suuret nimellispalkankorotukset (verrattuna työn vaatimattomaan tuottavuuskehitykseen) esimerkiksi raken-nus- ja palvelualoilla viittaavat siihen, että työvoima on jo nyt määrältään tai laadultaan riittämätöntä.
This is partly alleviated by the strong emphasis put on training in Sweden, where almost 5% of thelabour force either participates in various active labour market programmes (ALMPs)or the special, temporary education programme, which both contribute to an improved adaptability of the workforce.
Tätä lievittää osittain Ruotsissa ammattikoulutukselle annettusuuri paino (lähes 5% työvoimasta osallistuu joko erilaisiin aktiivisiin työmarkkinaohjelmiin tai erityisiin tilapäisiin koulutusohjelmiin), joka edistää työvoiman mukautuvuuden paranemista.
Despite recentmeasures, the tax burden on labour and, in particular, on low wage earners remainsone of the highest in the Union.
Joidenkin aktiivisten työmarkkinaohjelmien tuoreet arvioinnit
In view of the above, while vigorously implementing all the Employment Recommendations adopted by the Council in February 2002, the main priorities for Sweden should be to:
ovat kuitenkin antaneet melko kirjavia tuloksia (työllisyyden nettoparannustenkannalta), mikä korostaa niiden tehokkuuden jatkuvan parantamisen tärkeyttä.Viimeaikaisista toimenpiteistä huolimatta työhön kohdistuva verotus ja varsinkin matalapalkkaisten verotus on edelleen unionin korkeimpia.
(i)pursue further the reforms of tax and benefit systems to promote workincentives; and
Suhteellisenanteliaat etuudet luovat korkean nettokorvaustason, mutta suhteellisen tiukatkelpoisuusvaatimukset (yhdessä aktiivisen työllisyyspolitiikan kanssa) rajoittavat pitkäaikaistyöttömäksi joutumisen riskiä Ruotsissa.
(ii)further improve the efficiency of active labour market programmes(ALMPs) and continue to target them at those most prone to the risk oflong-term unemployment, as well as to meet the demands of thelabour market.
Näistä syistä Ruotsinon kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin ja samalla pantavaneuvoston helmikuussa 2002 hyväksymät työllisyyssuositukset määrätietoisesti täytäntöön: i)vero- ja etuusjärjestelmien uudistusten jatkaminen työnteon kannustimien edistämiseksi; ii)aktiivisten työmarkkinaohjelmien tehokkuutta on parannettava entisestään ja ne on kohdistettava henkilöihin, joilla pitkäaikaistyöttömyydenriski on suurin, sekä työmarkkinoiden kysynnän tyydyttämiseen.
Sweden’s openness (as measured by total trade-to-GDP ratio) is higher thanthe other Nordic economies and notably increased in the 1990s, but pricelevels remain high and labour productivity is below the EU average.
Ruotsin talous on avoimempi (kokonaisulkomaankaupan suhteena BKT:seen)kuin muiden Pohjoismaiden, ja se avautui vielä lisää 1990-luvulla, muttahintataso on korkea ja työn tuottavuus EU:n keskiarvoa alhaisempi.
Therecord in transposing Internal Market directives is excellent, State aid isamong the lowest in the EU, and reforms of network industries are well advanced.
Sisämarkkinadirektiivit on siirretty kansalliseen lainsäädäntöön erinomaisesti,valtiontuet ovat EU:n pienimpiä, ja verkkotoimialojen uudistukset ovat pitkällä.
However, competition in public services provision is still insufficientat the local level.
Julkisten palvelujen tarjonnassa kilpailu on kuitenkin edelleen puutteellista paikallistasolla.
Competition is also insufficient in some sectors such as theretail market for pharmaceutical products, a State-owned monopoly, andfood trade.
Kilpailu on riittämätöntä myös lääkkeiden vähittäiskaupassa, joka on valtion omistama monopoli, ja elintarvikekaupassa.
Sweden has the highest total R & D expenditure in the EU although it is highly concentrated in a few knowledge-intensive sectors.
Ruotsin T & K-menot ovat EU:n korkeimmat vaikkakin hyvin keskittyneet joillekin tietointensiivisille aloille.
Theuptake of ICT by the population is proceeding at a high pace and the shareof the ICT industry in total production is large compared to other Member States.
Väestö omaksuu tieto- ja viestintätekniikkaa nopeasti, jako. alojen osuus kokonaistuotannosta on muihin jäsenvaltioihin verrattunasuuri.
(ii)step up efforts to enforce competition in those sectors where competition has been found to be inadequate, such as the retail market forpharmaceutical products and food.
Näistä syistä Ruotsin on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: i)kilpailua on voimistettava julkisten palvelujen tarjonnassa paikallistasolla; ii)pyrkimyksiä kilpailun lisäämiseen on voimistettava aloilla, joissa kilpailuon riittämätöntä, kuten lääkkeiden ja elintarvikkeiden vähittäiskaupassa.
Kingdom nited Kingdom economic activity held up well in 2001 as awhole.
Yhdistynyt kuningaskunta alouden toimeliaisuus pysyi Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna2001 kokonaisuutena katsoen hyvänä.
Depressed net exports associated with the weakerglobal economy were offset by exceptionally strong growth in
Nettovienti väheni maailmantalouden heikkenemisen vuoksi, mutta sen korvasi poikkeuksellisen
U household expenditure.
BKT kasvoi koko vuonna 2,2 prosenttia.
GDP rose by 2,2% in the year as a whole.Growth in 2002 is expected to be a little lower, at around 2%, as a result of the global slowdown.
Vuonna 2002 odotetaan hieman pienempää kasvua, noin 2 prosenttia,maailmanlaajuisen kasvupysäyksen vuoksi.
However, within 2002, growth is expectedto recover as growth of the world economy rises and the economycontinues to be supported by growth in domestic demand, in part as aresult of monetary loosening in 2001 and planned rises in Governmentcurrent and capital expenditure.
Kasvun odotetaan kuitenkin elpyvän vuoden 2002 mittaan maailmantalouden kasvun kiihtyessä ja kotimaisenkysynnän kasvun tukiessa edelleen taloutta osittain rahatalouden vuonna2001 tapahtuneen kevenemisen ja valtion juoksevien ja pääomamenojensuunnitellun kasvun vuoksi.
Growth in 2003 is expected to be a little above trend as United Kingdom export markets grow respectably.Inflation is projected to remain subdued in 2002 and 2003 as outputremains close to potential.
Vuonna 2003 kasvun odotetaan olevan hiemantrendin yläpuolella, kun Yhdistyneen kuningaskunnan vientimarkkinat kasvavat huomattavasti. Inflaation ennustetaan pysyvän vuosina 2002 ja 2003 hitaana, kun tuotanto on lähellä potentiaalia.
In particular, increased wage pressures arenot expected to emerge despite unemployment remaining low at nomore than 5,5%.
Palkkapaineiden ei odoteta erityisesti kasvavan, vaikka työttömyys onkin alhainen, 5,5 prosenttia.
HICP inflation is projected to average under 2% in2002 and 2003.
YKHI-in-flaation ennustetaan olevan vuosina 2002 ja 2003 keskimäärin alle 2 prosenttia.
Productivity per person employed is below the EU average although the gaphas been declining since 1995.
Tuottavuus työllistäkohden on EU:n keskiarvoa alhaisempi, vaikka kuilu onkin kaventunut vuodesta 1995 lähtien.
As far as the labour market is concerned,a key challenge is the high concentration of unemployment and inactivity in certain communities.
Työmarkkinoiden osalta keskeinen haaste on työttömyyden ja työvoiman ulkopuolelle jäämisen tiivis keskittyminen tiettyihin yhteisöihin.
Although unemployment has fallen in allregions and countries of the United Kingdom, there remain local areaswith high rates of worklessness.
Vaikka työttömyys on laskenut Yhdistyneen kuningaskunnan kaikillaalueilla ja maissa, on paikallisalueita, joilla työttömyysaste on korkea.
The third key challenge is to improvethe quality of United Kingdom public services, notably in the transportsector.
Kolmaskeskeinen haaste on julkisten palvelujen laadun parantaminen erityisesti liikenteessä.
The Government surplus was 0,9% of GDP in 2001. The projections inthe convergence programme show the Government finances movinginto a small deficit of 0,2% of GDP in financial year 2001-2002 whichrises to a deficit of 1,1% of GDP in 2002-2003 and persists around thatlevel in the remaining years of the programme, to 20062007.
Julkisen talouden ylijäämä oli 0,9 prosenttia suhteessa BKT:seen vuonna 2001.Lähentymisohjelmassa esitetyt ennusteet osoittavat, että julkinen talousmuuttuu kaudella 2001—2002 hieman alijäämäiseksi (0,2% suhteessa BKT:seen) ja alijäämä kasvaa 1,1 prosenttiin kaudella 2002—2003 ja pysyysuunnilleen sillä tasolla ohjelmakauden loppuvuosina, kauteen 2006—2007.Nyt ilmenee noin 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:seen, vuotta aikaisemminkuin edellisessä lähentymisohjelmassa.
A deficit ofaround 1% of GDP now emerges, one year earlier than in the previous update, largely as the result of temporary economic factors (e.g. a lower levelof GDP than previously projected, and lower financial company profits).
Se johtuu suurelta osin tilapäisistä taloudellisista tekijöistä (muun muassa ennustettua pienemmästä BKT:stä ja rahoitusyhtiöiden voittojen alenemisesta). Tämä 1 prosentin alijäämä suhteessa
This 1% of GDP deficit persists in the projections, both unadjusted and cyclically adjusted, as a result of a very cautious trend growth assumption of 2,25%per annum and as a result of addressing the low level of Government investment, as suggested in the 2001 BEPGs.
BKT:seen pysyy niin suhdannekorjatuissa kuin korjaamattomissakin ennusteissa, koskatrendikasvuksi on hyvin varovaisesti ennustettu 2,25 prosenttia vuodessa ja valtionalhaista investointitasoa korjataan, kuten vuoden 2001 laajoissa talouspolitiikansuuntaviivoissa ehdotettiin.
Gross debt relative to GDP was 39% in2001.
Vuonna 2001 bruttovelka suhteessa BKT:seen oli 39 prosenttia.
In the convergence programme it is projected to fall to 36,3% by 20062007.
Lähentymisohjelmassa sen ennustetaan supistuvan 36,3 prosenttiin kauteen2006—2007 mennessä.
With a low and falling debt to GDP ratio, the United Kingdom is in a goodposition to meet the consequences of ageing populations and the public finances are sustainable on current policies.
Kun velan suhde BKT:seen on alhainen ja vielä aleneva, Yhdistynyt kuningaskunta pystyy hyvin kohtaamaan väestön ikääntymisen seuraukset jajulkinen talous on nykyistä politiikkaa jatkettaessa kestävä.
In view of these developments, including cautious growth forecasts, and noting the requirements of ‘close to balance or in surplus in the medium term’ contained in the Stability and Growth Pact, budgetary policy should:
Näin ollen ja ottaen huomioon varovaiset kasvuennusteet sekä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset saavuttaa keskipitkällä aikavälillä lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema finanssipolitiikalla olisi i)kasvatettava julkisia investointeja ilman poistoja vuodesta 2001—2002 alkaenlähentymisohjelmassa ennustetulla ja vuoden 2001 laajoissa talouspolitiikansuuntaviivoissa ehdotetulla tavalla; ii)seurattava valppaasti sellaisia muutoksia huonompaan suuntaan, jotka etäännyttäisivät julkista taloutta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksista, ja ryhdyttävä tarvittaessa korjaaviin toimenpiteisiin.
Labour markets ing dom K
Työmarkkinat
The United Kingdom labour market remains among the best-performing in the EU.
Yhdistyneen kuningaskunnan työmarkkinat kuuluvat EU:n toimivimpiin.
In 2000, the United Kingdom hit all of the Lisbon/Stockholm employmenttargets, with an overall employment rate of 71,5%, a female employment rateof 64,8% and an employment rate for older workers of 50,8%.
Vuonna 2000Yhdistynyt kuningaskunta saavutti kaikki Lissabonin ja Tukholman työllisyystavoitteet:kokonaistyöllisyysaste oli 71,5 prosenttia, naisten työllisyysaste 64,8 prosenttia jaikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste 50,8 prosenttia.
Unemploymenthas risen slightly in recent months (to 5,1% s.a. in December 2001) but remainsclose to its lowest level in over two decades, as does longterm unemployment,which continues to fall as a share of the total.
Työttömyys on kasvanutviime kuukausina hieman (5,1 prosenttiin joulukuussa 2001), mutta se on edelleen lähellä alhaisinta tasoaan kahteen vuosikymmeneen, kuten pitkäaikaistyöttömyyskin,jonka osuus kokonaistyöttömyydestä laskee edelleen.