natgillin/translations-raw huggingface dataset:
OBJECTIVES AND THREATS FACING COMMUNITY RESEARCH AND TECHNOLOGICAL DEVELOPMENTRTD
TUTKIMUKSELLE JA TEKNOLOGIAN KEHITTÄMISELLE TTK YHTEISÖSSÄ ASETETUT TAVOITTEET JA TTKTOIMIIN KOHDISTUVAT UHAT
Research and technological development (RTD) has a key influence on scientific and technological progress andinnovation.
Tutkimus ja teknologian kehittäminen vaikuttavat merkittävästi tieteen jateknologianaloillasaavutettavaan edistykseenjainnovaatioihin.
Researchis an important priorityforthe European Union andits Member States so thatthe highlivingstandards ofitscitizenscan be maintainedand improved.
Tutkimuksen ensisijaista merkitystä korostetaan Euroopan unionissa jasenjäsenvaltioissa,jottakansalaistenkorkeaaelintasoavoidaan ylläpitääja entisestään parantaa.
The overall objectives of the European Community RTD policy1 are to strengthen the scientific and technological bases of Community indus-tryandencourageittobecome morecompetitiveatinternational level.
Euroopan yhteisön TTK-politiikan1 yleisiä tavoitteita ovat yhteisön teollisuuden tieteellisen ja teknologisen perustan lujittaminen ja kansainvälisen kilpailukyvyn parantaminen.
Undertakings, research centres and universities are encouraged to cooperate with one another in highquality RTD activities to exploit theinternal market potentialtothefull.
Yrityksiä,tutkimuslaitoksia jayliopistojakannustetaantoteuttamaanyhdessäkorkealaatuisia TTK-toimia, jotta sisämarkkinoiden mahdollisuudet saadaan hyödyn-nettyätäysimääräisesti.
Community, Title XVIII (Research and Technological Development), Articles 163 to 173.
1Euroopan yhteisön perustamissopimus, XVIII osasto (Tutkimus ja teknologinen kehittäminen), 163–173 artikla.
The activities are so defined:(a) implementation of research, technological development and demonstration programmes, by promoting cooperation with and between undertakings, research centres and universities;(b) promotion of cooperation in the field of Community research, technological development and demonstration with third countries and international organisations;(c) dissemination and optimisation of the results of activities in Community research, technological development and demonstration;(d) stimulation of the training and mobility of researchers in the Community.
Toimet on määritelty seuraavasti:a) tutkimusohjelmien, teknologian kehittämisen ohjelmien ja esittelyohjelmien täytäntöönpano edistämällä yhteistyötä yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen kanssa ja niiden keskenb) yhteistyön edistäminen kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelytoiminnan alallac) tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja esittelyyn liittyviä toiminnan tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja näiden tulosten hyväksi käyttäminend) yhteisön tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustaminen.
AVERAGE ANNUAL RTD EXPENDITURE FROM THE COMUNITY BUDGETFP4 TO FP7
YHTEISÖN TALOUSARVIOSTA VUOSITTAIN SUORITETUT TTKMENOT KESKIMÄÄRIN NELJÄSSEITSEMÄS PUITEOHJELMA
0 FP4 — EU-12(1995 to 1998)
0 Neljäs puiteohjelma – EU 12(1995–1998)
FP5 — EU-15(1999 to 2002)
Viides puiteohjelma – EU 15Kuudes puiteohjelma – EU 15Kuudes puiteohjelma – EU 25Seitsemäs puiteohjelma – EU 27(1999–2002)(2003–2006)(2004–2006)(2007–2013)
Source: Legislative decisions for FP4 to FP7 (excludes Euratom).
Lähde: Neljättä–seitsemättä puiteohjelmaa koskevat lainsäädännölliset päätökset (ilman Euratomia).
See the Commission proposal for Council decisions concerning the specific programmes implementing the Sixth Framework Programme, COM(2002) 43 final of 30.1. 2002, Section 5.1 ‘Need for Community intervention’, p. 71.
Komission ehdotus neuvoston päätöksiksi erityisohjelmista, joilla pannaan täytäntöön Euroopan yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn kuudes puiteohjelma, KOM(2002) 43 lopullinen, 30.1.2002, osa 5.1 ”Yhteisön toiminnan tarve”, s. 71.
Funding in successive EU Framework Programmes has increased over time.
Komissio ehdotti eurooppalaisen
STRUCTURAL WEAKNESSES AND AMBITIONS OF EUROPEAN RESEARCH
EUROOPPALAISEN TUTKIMUKSEN RAKENTEELLISET HEIKKOUDET JA KUNNIANHIMOISET TAVOITTEET
Research Area (ERA) was proposed by the European Commission in its communication ‘Towards a European Research Area’ of January 2000.
tutkimusalueen perustamista tiedonannossaan ”Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta” tammikuussa 2000.
The objective of creating ERA was endorsed by the EU shortly afterwards at the March 2000 Lisbon European Council.
EU hyväksyi tämän tavoitteen vähän myöhemmin Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa.
European research is widely held to suffer from structural weaknesses.
Eurooppalaisen tutkimuksen katsotaan laajalti kärsivän rakenteellisista heikkouksista.
The Commission has highlightedthat2:
Komissio ontuonut esiinseuraavat näkökohdat2:
See the Conclusions of the
Lissabonissa kokoontuneen
European Council of Lisbon, March 2000, point 5.
Eurooppa-neuvoston päätelmät, maaliskuu 2000, kohta 5.
(b)insufficient humanresources are devotedtoresearch;
b) tutkijavoimavaroja onliian vähän
(c)thereisalimitedcapacitytotranslatescientificbreakthroughs intoinnovative and competitive products andservices; and
Barcelonassa kokoontuneen tieteellisiäsaavutuksiaeipystytäriittävänhyvin muuntamaan innovatiivisiksija kilpailukykyisiksituotteiksija palveluiksi
European Council of Barcelona, March 2002, point 47.
Eurooppa-neuvoston päätelmät, maaliskuu 2002, kohta 47.
(d)research policiesin Europe arefragmented.
Euroopantutkimuspolitiikka on hajanaista.
The Commission and the European Council considered that realising an ‘European Research Area’(ERA)isakeysteptoovercomethese structural weaknesses3.
Komissioja Eurooppa-neuvosto ovat katsoneet, että eurooppalaisen tutkimusalueentoteuttaminen ontärkeäaskelrakenteellisten heik-kouksienkorjaamiseksi3.Eurooppalainentutkimusalue muodostaisi tutkimuksenjateknologiansisämarkkinatja mahdollistaisi kansallisten ja alueellisten tutkimustoimien ja -politiikkojen paremman koordinoinnin.
The ERA would constitute an internal market forresearchandtechnology,as wellasaspaceforabettercoordi-nation of national andregionalresearch activities and policies.
Eurooppa-neuvosto on asettanut unionille kunnianhimoisen tavoitteen: ”siitä on tultava maailmankilpailukykyisinja dynaamisin tietopohjainen talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua,luomaanuusiajaparempiatyöpaikkojajalisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”4.
The European Council has set for the Union the ambitious goal ‘to become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion’4.Inthis perspective,the European researcheffortshouldbeincreased, withtheaimofapproaching 3 % of gross domestic product by 2010(upfrom 1,9 %in 2000).
Tätä varten panostusta tutkimukseen Euroopassaolisilisättäväniin,ettäselähestyisikolmeaprosenttia BKT:sta vuoteen 2010 mennessä(1,9 prosenttia vuonna 2000).
Two thirds ofthis newinvestmentshould comefromthe privatesector5.
Kaksi kolmannestatästäuudestainvestoinnistaolisisaatavayksityiseltä sektorilta5.
THE SIXTH FRAMEWORK PROGRAMME
KUUDES PUITEOHJELMA
Decision No 1513/2002/EC of
Euroopan parlamentin ja
The European Community Sixth Framework Programme (FP6)6 was an instrumentintendedto assistin achievingthe ambitious objectives mentioned earlier.
Euroopan yhteisön kuudennella puiteohjelmalla6 haluttiin edistää edellä mainittujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamista.
Its aim was to fund activities contributing both to innovation and to the creation of the ERA, by fostering more integration and coordination in Europe’s fragmented research sector.
Sen tarkoituksena olirahoittaatoimia,jotka edistävätinnovaatiotaja euroop-palaisentutkimusalueenluomista. Tätä varten puiteohjelman avulla pyrittiin lisäämään Euroopan hajanaisen tutkimussektorin integroimista ja koordinointia.
FP6 covered, for the period 2002 to 2006, the full spectrum from basic to appliedresearch,the development of scientific andtechnical excellence and the coordination of European research. The programme wasstructured aroundthree headings:
Kuudes puiteohjelma kattoi vuosina 2002–2006 tutkimustoiminnan koko kirjon perustutkimuksesta soveltavaan tutkimukseen, tieteellisen ja teknisen huippuosaamisen kehittämisen sekä eurooppalaisen tutkimuksen koordinoinnin.
— integrating andstrengtheningthe European Research Area; the European Parliament and of the Council of 27 June 2002 concerning the sixth framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities, contributing to the creation of the European Research Area and to innovation (2002 to 2006) (OJ L 232, 29.8.2002, p. 1).
Ohjelma nivellettiin kolmen otsakkeen mukaisesti: neuvoston päätös N:o 1513/2002/EY, tehty 27 päivänä kesäkuuta 2002, eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja innovointia tukevasta Euroopan yhteisön kuudennesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (2002–2006) (EYVL L 232, 29.8.2002, s. 1).
— structuringthe European Research Area; and
– eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen
— strengtheningthefoundations ofthe European Research Area.
– eurooppalaisentutkimusalueen perustanlujittaminen.
FP6 MAIN COMPONENTS AND BASIC PRINCIPLES
KUUDENNEN PUITEOHJELMAN KESKEISET OSATEKIJÄTJA PERUSPERIAATTEET
Integrating European Research
Eurooppalaisen tutkimusalueenjäsentäminen
Structuringthe European Research Area
Eurooppalaisen tutkimuksenintegraatio
Strengtheningthe foundations of the ERA
Eurooppalaisen tutkimusalueen perustanlujittaminen
Coordination S i m p l i cation
Koordinoidaan Yksinkertaistetaan
Concentratingon selected priority research areas
Keskitytäänensisijaisiin tutkimusalueisiin
Structuring e ectthrough stronger links with national, regional and other European initiatives
Jäsennetäänvahvistamalla kansallisten, alueellisten ja muiden eurooppalaistenaloitteiden välisiä yhteyksiä
Source: Commission’s guide ‘Participating in European Research’, 2nd Edition, February 2004 (http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf).
Lähde: Komission opas ‘Participating in European Research’, toinen painos, helmikuu 2004 (http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf).
Most expenditure (around 75 %) wascarriedoutundertheheading‘Integratingandstrengthening the European Research Area’, within seven‘thematic priorities’8,i.e.
Suurin osa menoista(noin 75 prosenttia)liittyy otsakkeen’Eurooppalaisen tutkimusalueenintegrointijalujittaminen’ seitsemään ensisijaiseen
designate actions to be implemented by grant contractors, as opposed to ‘direct’ activities carried out by the Commission through its Joint Research Centre.
7Epäsuorilla TTK-toimilla tarkoitetaan avustusta saaneiden sopimuspuolten toteuttamia toimia; suorat TTK-toimet komissio toteuttaa yhteisen tutkimuskeskuksensa kautta.
programmes coveringspecificthemes ofresearch.
(ohjelmia,jotka kattavattutkimuksen erityisaloja).
The seven ‘thematic priorities’
Seitsemän ensisijaista
In view of developing their technological capacity and facilitating their accesstohigh-qualityresearch,FP6putspecialemphasisonsmall and medium-sized enterprises(SMEs).
Kuudennessa puiteohjelmassa otettiin erityisesti huomioon pk-yritykset, jottaniidenteknologisiavalmiuksiavoitaisiinkehittääjahelpottaa niiden osallistumista korkealaatuiseen tutkimukseen.
An amount of 1,8 billion euro was earmarkedforthis purpose,i.e. 15 % ofthetotal budget ofthe thematic priorities(onethird morethaninthe previous Framework Programme).
Tähän varattiin 1,8 miljardiaeuroa, mikävastaa15:täprosenttiaensisijaisiinaihe-alueisiin osoitetuista kokonaismäärärahoista (osuus on kolmanneksen suurempi kuin edellisessä puiteohjelmassa).
THE NEWINSTRUMENTS AND THEIR OBJECTIVES are: life sciences, genomics and biotechnology for health; information society technologies; nanotechnologies and nanosciences, knowledge-based multifunctional materials, and new production processes and devices; aeronautics and space; food quality and safety; sustainable development, global change and ecosystems; citizens and governance in a knowledge-based society.
UUDET VÄLINEET JA NIIDEN TAVOITTEET aihealuetta ovat: terveysalan biotieteet, genomiikka ja bioteknologia; tietoyhteiskunnan teknologia; nanoteknologia ja nanotieteet; älykkäät materiaalit sekä uudet tuotantomenetelmät ja -laitteet; ilmailu ja avaruus; elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus; kestävä kehitys, globaalimuutos ja ekosysteemit; kansalaiset ja hallinto tietoyhteiskunnassa.
In addition to the traditional instruments9, two new instruments were introduced by FP6 aiming especially at‘Integrating and strengthen-
Kohdennetut erityishankkeet,
Specific targeted projects, ingthe European Research Area’:
Perinteisten välineiden9 lisäksi kuudennessa puiteohjelmassa otettiin käyttöön kaksi uutta välinettä, joilla pyritään erityisesti ”integroimaan jalujittamaan eurooppalaistatutkimusaluetta”:
— coordinated actions, specific support projects, Marie Curie actions, integrated infrastructure initiatives and Article 169 actions.
– koordinoidut toimet, erityiset tukihankkeet, Marie Curie -toimet, integroidut infrastruktuurialoitteet sekä perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla toteutettavat toimet.
‘Networks of Excellence’ (NoEs) were aimed primarily at creating a substantial andlastingintegration oftheresearch activities of the network partners, thus directly tackling the fragmentation of research activitiesin Europein a giventhematic priority.
Huippuosaamisen verkostoilla pyrittiin ennen kaikkea verkoston jäsenten tutkimustoimien huomattavaan ja pitkäaikaiseen integroimiseenjavastaamaansitensuoraankunkinensisijaisen aihealueen tutkimustoiminnan hajanaisuutta Euroopassa koskevaan ongelmaan.
‘Integrated Projects’ (IPs) weredesignedtogeneratetheknow-ledge required to implement the thematic priorities, by achieving ambitious, clearly defined scientific and technological objectives of a European dimension.
Integroidut hankkeet suunniteltiin tuottamaan tietoa, jota tarvitaan toimien toteuttamiseksi ensisijaisilla aihealueilla niin, että voidaan saavuttaa kunnianhimoisia, selkeästi määriteltyjä ja eurooppalaisen ulottuvuuden sisältäviä tieteellisiä ja teknologisia tavoitteita.
NoEs and IPs could be carried out in any of the seven ‘thematic priorities’ (see footnote 8).
Huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita oli mahdollista toteuttaa jollakin seitsemästä ensisijaisesta aihealueesta (alaviite 8).
These instruments were recognised by the legislator as being the main means to generate added value over and above that whichcould beachievedthroughnationalefforts(Europeanadded value), by integrating European research capacities.
Lainsäätäjäpitinäitävälineitätärkeimpinäkeinoina,joillavoidaan Euroopan tutkimusvalmiuksia integroimalla luoda lisäarvoa verrattuna kansallisella tasolla saavutettaviin tuloksiin (eurooppalainen lisäarvo).
This wassup-posedto achieve a critical massinterms of expertise, activities and resources (staff, skills, competences, finances, infrastructure, equipment).
Näin haluttiin saavuttaa asiantuntemuksen, toimien ja resurssien kriittinen massa(henkilöstö,taidot, pätevyys,rahoitus,infrastruktuurit, laitteet).
Also the new instruments were supposed to play an important roleinachievingthetargetofspending15 %ofthebudgetofthe thematic priorities on SME(see paragraph 8).
Uusien välineiden odotettiin lisäksi edistävän merkittävästi tavoitetta, jonka mukaan 15 prosenttia ensisijaisiin aihealueisiin osoitetuista määrärahoista olitarkoitus käyttää pk-yrityksiin(kohta 8).
Together with DG Research,
Tutkimuksen pääosaston,
Boxes 1 and 2 provide examples of the type of activities carried out in ‘NoEs’ and‘IPs’.
Laatikoissa 1 ja 2 annetaan esimerkkejä huippuosaamisen verkostojen jaintegroitujen hankkeiden yhteydessätoteutetuistatoimista.
PROJECT SELECTION AND MANAGEMENT
HANKKEIDEN VALINTA JA HALLINNOINTI
Within the Commission, FP6 is a joint responsibility of several Directo- rates-General (DGs)10 . As in previous Framework Programmes, the which is the main Directorate-General managing and coordinating FP6 activities, four other DGs also managed parts of specific programmes: DG Information Society and Media, DG Energy and Transport, DG Enterprise and Industry, DG Maritime Affairs and Fisheries.
Komissiossavastuukuudennestapuiteohjelmastajakautuuusealle pääosastolle10.Kutenaiemmissapuiteohjelmissa,komissiojulkaisi joka pääasiallisesti hallinnoi ja koordinoi kuudennen puiteohjelman toimia, lisäksi erityisohjelmien osia hallinnoi neljä muuta pääosastoa: tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto, energian ja liikenteen pääosasto, yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto sekä meriasioiden ja kalastuksen pääosasto.
In addition, the DG ‘Joint Research Centre’ is in charge of those activities which are directly implemented by the Commission.
Yhteinen tutkimuskeskus vastaa lisäksi komission suoraan toteuttamista toimista.
Commission published periodically calls for proposals describing the broadareas ofactivity.
ajoittainehdotuspyyntöjä,joissakuvataanlaajojatoiminta-aloja.
Requestforfundingsubmitted by potential beneficiaries wereassessed withthehelpofindependentexperts (‘evaluators’).Proposals wereevaluatedagainstthescientificand technical criteria defined in the call for proposals, including management criterialinked with the proposers’ potential capacity toimple-ment the projects.
Mahdollistenedunsaajienesittämätrahoitushakemuksetarvioitiin riippumattomien asiantuntijoiden (ehdotusten arvioijien) avustuksella. Ehdotukset arvioitiin vertaamalla niitä ehdotuspyynnöissä määriteltyihintieteellisiinjateknisiinkriteereihin, mukaanlukien hallinnointikriteerit,jotkaliittyvät ehdotuksen esittäjän valmiuteen toteuttaa hankkeet.
Projects considered most deserving of EU funding wereselected bythe Commission and grants awarded.
Komissio valitsi hankkeet, joiden katsottiin olevan EU-rahoituksennäkökulmastaansiokkaimpia,janiille myönnettiin avustuksia.
Project progress was monitored and periodically assessed by the Commission, including by reference to the objectives specifically assigned to each instrument.
Komissio seurasi, ja säännöllisesti arvioi, hankkeiden edistymistä, myös suhteessa välinekohtaisiin tavoitteisiin.
This monitoring was carried out with the assistance ofindependent experts(reviewers)11.
Seuranta tapahtui riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella (hankkeiden etenemistä seuraavat arvioijat)11.
WHAT SORT OF ACTIVITIES WERE CARRIED OUTIN NoEs?
MILLAISIA TOIMIA HUIPPUOSAAMISEN VERKOSTOJEN AVULLA TOTEUTETTIIN?
Every NoE is different.
Jokainen huippuosaamisen verkosto on erilainen.
Examples of the specific activities carried out include:
Seuraavassa esimerkkejä yksittäisistä toimista:
Integration of activities implemented under the NoEs examined included the exchange of PhD students and research staff, the organisation of joint workshops, the creation of virtual Internet-based research working groups, the establishment of virtual labs and institutes, and the organisation of visits intended to provide access to off-site facilities.
Tarkastettujen huippuosaamisen verkostojen yhteydessä toteutettuun toimien integroimiseen kuuluvat tohtorintutkintoa suorittavien opiskelijoiden sekä tutkijoiden vaihto, yhteisten seminaarien järjestäminen, virtuaalisten internetin kautta toimivien tutkimustyöryhmien luominen, virtuaalilaboratorioiden ja -laitosten perustaminen sekä käyntien järjestäminen muualla kuin osallistujan omissa tiloissa sijaitsevien laitteiden hyödyntämiseksi.
Joint research activities implemented under the NoEs examined include the funding of individual research projects, often through internal calls for proposals implemented under the responsibility of scientific task leaders.
Tarkastuksen kohteena olleiden huippuosaamisen verkostojen yhteydessä toteutettuun yhteiseen tutkimustoimintaan kuuluu yksittäisten tutkimushankkeiden rahoittaminen. Usein se perustui tieteellisestä tehtävästä vastaavan henkilön johdolla toteutettuihin sisäisiin ehdotuspyyntömenettelyihin.
Spreading of excellence activities included visits to industry, participation in international conferences, organisation of summer school sessions and other training events, the dissemination of project information through a dedicated web page, newsletters, press releases, and the publication of articles.
Huippuosaamista levitettiin tekemällä vierailuja yrityksiin, osallistumalla kansainvälisiin konferensseihin, järjestämällä kesäkursseja ja muita koulutustapahtumia, tiedottamalla hankkeista tähän tarkoitukseen laaditun internet-sivun kautta sekä julkaisemalla tiedotteita, lehdistötiedotteita ja artikkeleita.
Decision No 1982/2006/
Euroopan parlamentin ja
Projects undertaken under NoEs and IPs attracted almost 50 % of FP6 funds. According to the Commission’s data under the Seventh Framework Programme (2007–13) NoEs and those collaborative projects that assume IP characteristics received 16 % of the total FP7 funding allocated upto February 2009.12
Huippuosaamisen verkostojen ja integroitujen hankkeiden yhteydessä toteutettuihin hankkeisiin osoitettiin lähes 50 prosenttia kuudennen puiteohjelmanvaroista.Komissiontietojen mukaanseitsemännen puiteohjelman(2007–2013)yhteydessähuippuosaamisenverkostot ja integroitujen hankkeiden ominaispiirteet täyttävät yhteistyöhank-keetsaivat 16 prosenttia helmikuuhun 2009 mennessä myönnetystä seitsemännen puiteohjelmanrahoituksen kokonaismäärästä12.
EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities, (2007 to 2013)(OJ L 412, 30.12.2006, p. 1).
neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013), (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).
Under FP7, ‘Collaborative Projects’ may include the activities previously carried out by ‘Integrated Projects’.
Toimia, joita aiemmin toteutettiin ’integroiduissa hankkeissa’, saatetaan seitsemännessä puiteohjelmassa toteuttaa ’yhteistyöhankkeissa’.
FP6 financed 167 projects as NoEs, involving some 5 000 participants and a cumulative EU contribution of 1,2 billion euro (against eligible investment costs of 1,9 billion euro).
Kuudennesta puiteohjelmasta rahoitettiin 167 huippuosaamisen verkostoihin liittyvää hanketta, joissa oli mukana noin 5 000 osallistujaa ja joihin EU osoitti yhteensä 1,2 miljardia euroa (tukikelpoisten investointikustannusten määrä oli 1,9 miljardia euroa).
On average, each NoE involved around 30 partners and an EU contribution of 7 million euro per contract. Almost 700 projects were financed as‘IPs’.
Kuhunkin huippuosaamisen verkostoon kuului keskimäärin noin 30 kumppania, ja EU-rahoitusta myönnettiin sopimusta kohden 7 miljoonaa euroa.Integroituja hankkeita rahoitettiin noin 700 kappaletta.
They involved some 1 7000 participants and a cumulative EU contribution of 6,5 billion euro (against eligible investment costs of 10,7 billion euro). On average, each IP involved around 25 partners and an EUcontribution of 9,5 million euro per contract.
Niissä oli noin 17 000 osallistujaa, ja EU-rahoituksenyhteismäärä oli 6,5 miljardia euroa(tukikelpoisten investointikustannusten määräoli10,7 miljardiaeuroa).Jokaiseen integroituun hankkeeseen osallistui keskimäärin 25 kumppania, ja EU-rahoitusta myönnettiin 9,5 miljoonaa euroa sopimusta kohden.
Overall, FP6 available funds permitted the financing of only one out of five proposals received.
Kuudenteen puiteohjelmaan käytettävissä olleet varat riittivät yleisesti ottaen rahoituksen myöntämiseen vain yhdelle viidesosalle ehdotuksista.
This ratio is similar to that of the US National Science Foundation funding schemes, but lower than that of the previous Framework Programme (26 %).
Tämä osuus vastaa Yhdysvaltain tiedesäätiön NSF:n rahoitusjärjestelyjen suhdelukua, mutta on alhaisempi kuin edellisen puiteohjelman kohdalla (26 prosenttia).
A higher proportion of ‘NoE’ proposals werefinanced comparedto‘IP’ projects.
Huippuosaamisen verkostojen yhteydessä suurempi osa ehdotuksista sai rahoitusta kuinintegroitujen hankkeiden yhteydessä.