natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The campaign was targeted specifically at small and medium sized companies (SMEs), but larger businesses, as well as unions, civil society groups and other interested parties also participated in the one-day events.
Kampanjan kohteena olivat erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset mutta suuremmatkin yritykset, ammattiliitot, kansalaisjärjestöt ja muut asiasta kiinnostuneet tahot osallistuivat yhden päivän mittaisiin tapahtumiin.
A website in 23 languages was set up to help disseminate an SME-friendly toolkit, consisting of a set of case studies, an awarenessraising questionnaire and a guide to communicating about CSR.47
Pienten ja keskisuurten yritysten avuksi perustettiin www-sivusto 23 kielellä. Näillä sivuilla on pk-yrityksiä varten suunniteltu "työkalupakki", joka sisältää tapaustutkimuksia, tiedostamista lisäävän kyselylomakkeen ja oppaan yritysten sosiaalisesta vastuusta tiedottamisesta47.
A new two-year project on “Mainstreaming CSR among SMEs” will provide concrete follow-up to the campaign and to the recommendations of the EU Multi-Stakeholder Forum on CSR, particularly as they relate to SMEs.
Uusi kaksivuotinen hanke "yritysten sosiaalisen vastuun valtavirtaistamisesta pk-yrityksissä" on konkreettinen jatko kampanjalle ja yritysten sosiaalista vastuuta koskevan Euroopan sidosryhmien foorumin suosituksille erityisesti niiltä osin kuin ne liittyvät pk-yrityksiin.
It will be carried out with the help of a group of national experts and support projects through a call for proposals.
Hanke toteutetaan kansallisista asiantuntijoista koostuvan ryhmän ja tarjouspyyntöjen perusteella valittujen tukihankkeiden avulla.
How CSR can contribute towards the competitiveness of Europe in a more sustainable world was the key question of the European Conference on Corporate Social Responsibility, which was held under the Dutch EU Presidency in Maastricht on 79 November 2004.
Se miten yritysten sosiaalisella vastuulla voidaan edistää osaltaan Euroopan kilpailukykyä entistä kestävämmässä maailmassa oli pääaiheena yritysten sosiaalista vastuuta käsitelleessä eurooppalaisessa konferenssissa, joka järjestettiin Alankomaiden puheenjohtajakaudella Maastrichtissa 7.–9.11.2004.
At the conference different stakeholders from the North and the South discussed a broad range of subjects related to CSR, including human rights issues.
Konferenssissa pohjoista ja etelää edustavat sidosryhmät keskustelivat monista eri aiheista, jotka liittyvät yritysten sosiaaliseen vastuuseen, esimerkiksi ihmisoikeusasioista.
The European Commission has continued to support programmes in connection with the Communication concerning Corporate Social Responsibility: A business contribution to Sustainable Development (COM (2002) 347 final).
Euroopan komissio on jatkanut tuen antamista ohjelmille, jotka liittyvät komission tiedonantoon Yritysten sosiaalinen vastuu: elinkeinoelämän panos kestävään kehitykseen (KOM(2002) 347 lopull.).
These include initiatives aiming to promote the quality of CSR practices and tools, such as codes of conduct, social labels and audits, social accounting, reporting and assurance, and socially responsible investment, and to improve awareness about CSR, in particular through the exchange of experience and good practice.
Joukossa on aloitteita, joiden tavoitteena on yritysten sosiaalista vastuuta koskevien käytäntöjen ja välineiden, kuten käytännesääntöjen, sosiaalisen vastuun merkin ja auditointien, sosiaalisen tilinpidon, raportoinnin ja validoinnin laadun parantaminen sekä sosiaalisesti vastuullisten investointien edistäminen ja yritysten sosiaalista vastuuta koskevan tietoisuuden parantaminen erityisesti vaihtamalla tietoja kokemuksista ja hyvistä käytänteistä.
EU Generalised System of Preferences On 27 June 2005, the EU adopted the new Generalised System of Preferences (GSP) for the period 20062015.
EU:n yleinen tullietuusjärjestelmä EU hyväksyi 27.6.2005 uuden yleisen tullietuusjärjestelmän kaudelle 2006–2015.
In 2002, EU imports under GSP amounted to EUR 53.2 billion out of total imports of EUR 360 billion from developing countries. The new GSP includes a special
Yleinen tullietuusjärjestelmä on tärkein väline, jolla EU myöntää kehitysmaista peräisin oleville tuotteille
incentive regime for promoting human rights and good governance, called GSP+.
Uudessa yleisessä tullietuusjärjestelmässä on erityinen kannustusjärjestely, joka liittyy ihmisoikeuksien ja hyvän hallintotavan edistämiseen ja jota kutsutaan GSP+ -järjestelmäksi.
The EU will grant GSP+ preferences to countries it considers ‘vulnerable’ on the basis of economic criteria, and which have ratified and implemented certain international conventions, including sixteen labour rights and human rights conventions48
EU myöntää GSP+ -etuuksia maille, joiden se katsoo taloudellisin perustein olevan muita heikommassa asemassa ja jotka ovat ratifioineet ja panneet täytäntöön tietyt kansainväliset yleissopimukset, mukaan lukien 16 työntekijöiden oikeuksia ja ihmisoikeuksia koskevaa yleissopimusta48.
Joint Initiative on Corporate Accountability and Workers' Rights
Yhteinen aloite yritysten vastuusta ja työntekijöiden oikeuksista
The European Commission has provided a grant of €135,000 to the Joint Initiative, a collaborative effort between six organisations -Clean Clothes Campaign, Ethical Trading Initiative, Fair Labour Association, Fair Wear Foundation, Social Accountability International and Workers Rights Consortium -involved in the improvement of labour standards in global supply chains through codes of conduct. The main goals of the project are to
Euroopan komissio on myöntänyt 135 000 euroa edellä mainittua yhteistä aloitetta varten. Hankkeessa työelämän normien parantamiseen maailmanlaajuisessa toimitusketjussa käytännesääntöjen avulla pyrkivät kuusi järjestöä – Clean Clothes Campaign, Ethical Trading Initiative, Fair Labour Association, Fair Wear Foundation, Social Accountability International ja Workers Rights Consortium – toimivat yhteistyössä, ja sen päätavoitteina on:
Ü to maximise the effectiveness and impact of multi-stakeholder approaches to the implementation and enforcement of codes of conduct, by ensuring that resources are directed as efficiently as possible to improving the lives of workers and their families;
Ü maksimoida useiden sidosryhmien osallistumisen periaatteen tehokkuus ja vaikuttavuus käytännesääntöjen voimaansaattamisen ja täytäntöönpanon alalla varmistamalla, että voimavarat suunnataan mahdollisimman tehokkaasti työntekijöiden ja heidän perheidensä elinolojen parantamiseen,
Ü to explore possibilities for closer cooperation between the organisations and
Ü tutkia mahdollisuuksia tiivistää järjestöjen välistä yhteistyötä,
Ü to share learning on the manner in which voluntary codes of labour practice contribute to better workplace conditions in global supply chains.
Ü keskustella siitä, miten vapaaehtoiset säännöt työtekijöiden oikeuksista ovat parantaneet työolosuhteita maailmanlaajuisessa toimitusketjussa.
International Covenant on Civil and Political Rights, International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, International Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination, Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women, Convention Against Torture and other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment, Convention on the Rights of the Child, Convention on the Prevention and Punishment of the Crime of Genocide, Convention concerning Minimum Age for Admission to Employment (N° 138), Convention concerning the Prohibition and Immediate Action for the Elimination of the Worst Forms of Child Labour (N° 182), Convention concerning the Abolition of Forced Labour (N° 105), Convention concerning Forced or Compulsory Labour (N° 29), Convention concerning Equal Remuneration of Men and Women Workers for Work of Equal Value (N° 100), Convention concerning Discrimination in Respect of Employment and Occupation (N° 111), Convention concerning Freedom of Association and Protection of the Right to Organise (N° 87), Convention concerning the Application of the Principles of the Right to Organise and to Bargain Collectively (N°98), International Convention on the Suppression and Punishment of the Crime of Apartheid.
Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus; taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus; kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskeva kansainvälinen yleissopimus; kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus; kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastainen yleissopimus; yleissopimus lapsen oikeuksista; yleissopimus joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi; yleissopimus, joka koskee työhön pääsemiseksi vaadittavaa vähimmäisikää (N:o 138); yleissopimus, joka koskee lapsityön pahimpien muotojen kieltämistä ja välittömiä toimia niiden poistamiseksi (N:o 182); sopimus, joka koskee pakkotyön poistamista (N:o 105); pakollista työtä koskeva sopimus (N:o 29); sopimus, joka koskee samanarvoisesta työstä miehille ja naisille maksettavaa samaa palkkaa (N:o 100); yleissopimus, joka koskee työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvaa syrjintää (N:o 111); sopimus, joka koskee ammatillista järjestäytymisvapautta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelua (N:o 87); sopimus, joka koskee järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden soveltamista (N:o 98); kansainvälinen yleissopimus apartheid-rikoksen tukahduttamiseksi ja rankaisemiseksi.
The ICC and the fight against impunity
Kansainvälinen rikostuomioistuin ja rankaisemattomuuden estäminen
The EU has consistently expressed strong political support for the establishment of the International Criminal Court (ICC), including through an EU Common Position and an EU Action Plan on the ICC.
EU on toistuvasti ilmaissut vahvan poliittisen tukensa Kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamiselle esimerkiksi rikostuomioistuinta koskevien EU:n yhteisen kannan ja EU:n toimintasuunnitelman muodossa.
In line with the EU Common Position, in which the EU committed itself to promoting universal adherence to the Rome Statute, the ICC has been on the agenda of all major Summits and ministerial meetings with third countries, as well as of dedicated human rights consultations.
Yhteisen kannan mukaisesti Kansainvälinen rikostuomioistuin on ollut kaikkien tärkeimpien, kolmansien maiden kanssa pidettyjen huippukokousten ja ministerikokousten sekä ihmisoikeuskysymyksiä koskeneiden neuvottelujen asialistalla.
The EU has, throughout the year, carried out démarches in non-State Parties to encourage the ratification of the Rome Statute.
Rooman perussäännön ratifioinnin edistämiseksi EU on kuluneen vuoden aikana tehnyt virallisia yhteydenottoja muihin sopimuspuoliin kuin valtioihin.
EU member states and the Commission co-sponsored a number of awarenessraising initiatives worldwide to promote the ICC.
EU:n jäsenvaltiot ja komissio ovat rahoittaneet yhdessä useita eri puolilla maailmaa järjestettyjä valistuskampanjoita Kansainvälisen rikostuomioistuimen tekemiseksi tunnetuksi.
A EUR 4.7 million call for proposals under the European Initiative for Democracy and Human Rights (EIDHR) was published in July 2004 to identify civil society projects aimed at supporting the ICC.
Heinäkuussa 2004 julkaistiin eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen (EIDHR) puitteissa rahoitusmäärältään 4,7 miljoonan euron suuruinen ehdotuspyyntö, jonka kohteena olivat Kansainvälistä rikostuomioistunta tukevat kansalaisyhteiskunnan hankkeet.
The EU also supported, through the EIDHR, the establishment, by the ICC Registrar, of a “Clerkship and Visiting Professionals’ Programme” which aims to allow legal practitioners, particularly from developing countries, to undertake internships in the Court.
EU on myös tukenut EIDHR:n kautta rikostuomioistuimen kirjaajaa sellaisen ohjelman perustamisessa, jonka puitteissa erityisesti kolmansissa maissa oikeusalalla toimivat voivat suorittaa harjoittelun rikostuomioistuimessa ("Clerkship and Visiting Professionals' Programme").
The EU and ACP countries agreed in March 2005 to include a joint commitment to the ICC in the new Cotonou Agreement.
EU ja AKT-valtiot sopivat maaliskuussa 2005, että uuteen Cotonoun sopimukseen sisällytetään yhteinen sitoutuminen Kansainväliseen rikostuomioistuimeen.
The EU also carried out démarches to prevent initiatives that may undermine the integrity of the Statute.
EU teki myös virallisia yhteydenottoja sellaisten aloitteiden estämiseksi, jotka voivat vaarantaa Rooman perussäännön yhtenäisyyden.
On 9 December 2004, the EU publicly condemned the adoption, by the US Congress, of the Nethercutt Amendment strengthening the US sanction regime against countries refusing to conclude bilateral nonsurrender agreements.
EU tuomitsi julkisesti 9.12.2004 Yhdysvaltojen kongressin hyväksymän lain (ns. Nethercutt amendment), jolla Yhdysvallat lisää sanktioitaan niitä maita vastaan, jotka eivät suostu tekemään kahdenvälisiä luovuttamattomuussopimuksia.
Further to a request formulated by the Court, the General Affairs and External Relations Council (GAERC) adopted on 25 April 2005 a mandate for the negotiation of an EU-ICC Cooperation Agreement.
Kansainvälisen rikostuomioistuimen pyynnöstä yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto antoi 25.4.2005 valtuutuksen neuvotella EU:n ja rikostuomioistuimen välinen yhteistyösopimus.
The EU development policy sought to underpin the action of the ICC through support to the strengthening of domestic judicial capacity in countries (notably the Democratic Republic of Congo) where the ICC has commenced investigations to ensure that local jurisdictions can deal themselves with the crimes which will not be addressed by the ICC.
EU tuki YK:n turvallisuusneuvoston 31.3.2005 antamaa päätöslauselmaa 1593, jossa turvallisuusneuvosto päätti saattaa Darfurin 1.7.2002 jälkeisen tilanteen Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjän käsiteltäväksi. Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto hyväksyi istunnossaan 23. ja 24. toukokuuta
The EU supported UN Security Council Resolution 1593 of 31 March 2005, in which the Security Council decided “to refer the situation in Darfur since 1 July 2002 to the Prosecutor of the International Criminal Court”. On 23-24 May the GAERC adopted Council Conclusions on Sudan where it urged all parties in Sudan to co-operate fully with the United Nations and with the ICC in the implementation of UNSCR 1593.
neuvoston päätelmät Sudanista; niissä se kehotti kaikkia sudanilaisosapuolia toimimaan täydessä yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1593 täytäntöönpanossa.
The EU has provided consistent political and financial support to other existing special tribunals, such as the International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia, the Special Court for Sierra Leone and the Rwanda Tribunal.
EU on antanut jatkuvasti poliittista ja taloudellista tukea muille erityistuomioistuimille, esimerkiksi entisen Jugoslavian alueen kansainväliselle rikostuomioistuimelle, Sierra Leonen erityistuomioistuimelle ja Ruandan kansainväliselle rikostuomioistuimelle.
It has called for the rapid establishment of the Khmer Rouge Special Chamber in Cambodia.
EU on vaatinut punaisten khmerien rikoksia käsittelevän erityisjaoston pikaista perustamista Kambodžaan.
Substantial funding has been channelled to the CICC and other organisations (such as “No Peace without Justice” and the “Gustav-Stressemann-Institut”) working for a strong and effective ICC.
EIDHR: Kansainvälistä rikostuomioistuinta tukevien järjestöjen koalitio Huomattavaa rahoitusta on suunnattu Kansainvälistä rikostuomioistuinta tukevien järjestöjen koalitiolle (Coalition for the International Criminal Court, CICC) ja muille järjestöille (kuten "No Peace without Justice" ja "Gustav-Stressemann-Institut"), joiden tavoitteena on vahva ja tehokas Kansainvälinen rikostuomioistuin.
The CICC is a worldwide movement of NGOs that promotes a fair, effective and independent International Criminal Court (ICC).
CICC on maailmanlaajuinen valtioista riippumattomien järjestöjen liike, jonka tavoitteena on oikeudenmukainen, tehokas ja riippumaton Kansainvälinen rikostuomioistuin.
In 1995, a small group of NGOs decided to work together and co-ordinate their efforts to support the establishment of an International Criminal Court.
Vuonna 1995 muutamat valtioista riippumattomat järjestöt päättivät tehdä yhteistyötä ja sovittaa yhteen Kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamista tukevat toimensa.
Since then, the CICC, simultaneously a global network, coalition and campaign, has grown to include more than 2,000 member organisations from 150 countries.
Tämän jälkeen CICC, joka on samanaikaisesti maailmanlaajuinen verkosto, koalitio ja kampanja, on kasvanut niin, että sillä on yli 2000 jäsenjärjestöä 150:stä eri maasta.
Together, the Coalition and its members work at the national and regional level to promote the ICC among governments, civil society, media and parliaments, and build a constructive relationship between the UN and the ICC.
CICC ja sen jäsenet työskentelevät yhdessä kansallisella ja alueellisella tasolla Kansainvälisen rikostuomioistuimen tekemiseksi tunnetuksi hallitusten, kansalaisyhteiskunnan, joukkotiedotusvälineiden ja parlamenttien keskuudessa sekä rakentavien suhteiden luomiseksi YK:n ja rikostuomioistuimen välille.
It encourages governments to ratify the Rome Statute, to fully implement its provisions into national law and to support the work of the Court through active participation in the Assembly of States Parties and prompt cooperation with the Court.
CICC kannustaa hallituksia ratifioimaan Rooman perussäännön, saattamaan sen määräykset täysimääräisinä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja tukemaan rikostuomioistuimen työtä osallistumalla aktiivisesti sopimusvaltioiden kokoukseen ja toteuttamalla viivyttelemätöntä yhteistyötä rikostuomioistuimen kanssa.
Through their multi-pronged strategy to promote the Statute and preserve its integrity, within 3 years the number of ratifications has risen from 60 to 99, bringing the CICC very close to its long-time goal of 100 States Parties.
Perussääntöä ja sen yhtenäisyyttä tukevan monipuolisen strategiansa avulla CICC on onnistunut kolmessa vuodessa nostamaan ratifiointien määrän 60:sta 99:ään ja on näin ollen hyvin lähellä pitkän aikavälin tavoitteensa eli 100 sopimusvaltion määrän saavuttamista.
In this endeavour, the Coalition co-operates with governments, and notably with the European Union and its member states in the universality campaign.
Tässä maailmanlaajuisessa kampanjassa CICC tekee yhteistyötä hallitusten ja erityisesti Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden kanssa.
The Coalition also monitors and supports the work of the Court, and continues to be a crucial source of information on the ICC, providing analysis and translations of key documents as well as a wide variety of publicly available print and electronic resources in five languages.
CICC myös seuraa ja tukee Kansainvälisen rikostuomioistuimen työtä ja on edelleen merkittävä tiedonlähde rikostuomioistuinta koskevissa asioissa tarjotessaan analyyseja ja tärkeimpien asiakirjojen käännöksiä sekä lukuisia erilaisia julkisia aineistoja painetussa ja sähköisessä muodossa viidellä kielellä.
It also plays an important role in coordinating the increasing collaboration between the Court and the Coalition’s global network of civil society organisations, especially in the countries and regions where the Court has launched investigations.
Sillä on myös tärkeä tehtävä rikostuomioistuimen ja CICC:n maailmanlaajuisen kansalaisjärjestöjen verkoston välisen yhteistyön koordinoimisessa erityisesti niissä maissa ja niillä alueilla, joissa Kansainvälinen rikostuomioistuin on aloittanut tutkinnan.
Ensuring justice involves more than investigating crimes and prosecuting the perpetrators, and as the ICC is the first international tribunal where victims are entitled to reparations, the Coalition is especially keen on helping the Court protect the rights of victims.
Oikeuden toteutumisen takaamiseen sisältyy paljon enemmän kuin rikosten tutkinta ja rikoksentekijöiden asettaminen syytteeseen, ja koska Kansainvälinen rikostuomioistuin on ensimmäinen kansainvälinen tuomioistuin, jossa uhrit ovat oikeutettuja korvauksiin, CICC on erityisen halukas auttamaan rikostuomioistuinta uhrien oikeuksien suojelemisessa.
Democracy and Elections
Demokratia ja vaalit
For the EU, developing and consolidating democracy is a fundamental objective and a key policy goal of its Common Foreign and Security Policy (CFSP – Article 11(1) TEU) as well as its cooperation policy with third countries (Article 177(2) and 181a(1) TEC).
Demokratian kehittäminen ja lujittaminen kuuluvat EU:n perustavoitteisiin ja ovat sen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP – SEU:n 11 artiklan 1 kohta) sekä kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön (EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan 2 kohta ja 181 a artiklan 1 kohta) keskeinen poliittinen päämäärä.
Democracy is a dynamic process by which citizens are able to get involved in the decision-making process that affects their lives.
Demokratia on dynaaminen prosessi, jossa kansalaiset voivat osallistua heidän elämäänsä vaikuttavaan päätöksentekoprosessiin.
There is no single model of democracy, but genuine democracies have common features in line with international standards that include: control over government decisions about policy constitutionally vested in elected representatives, who are chosen in regular and fair elections; all adult citizens have the right to vote and to run for public office; people have the right to express themselves on political issues without the risk of punishment, and have the right to seek information from a diversity of sources; people have the right to form independent associations and organisations, including political parties, and to disseminate their opinions; government is autonomous and does not face overriding opposition from groups like un-elected officials or the military or international blocs.
Demokratialle ei ole olemassa yhtä ainoaa muotoa, mutta aidot demokratiat tunnistaa niille yhteisistä, kansainvälisten normien mukaisista ominaisuuksista, joita ovat muun muassa seuraavat: hallituksen poliittisten päätösten valvonta on perustuslaissa määrätty säännöllisesti pidettävillä rehellisillä vaaleilla valittujen edustajien tehtäväksi; kaikilla täysi-ikäisillä kansalaisilla on äänioikeus ja oikeus asettua ehdolle julkiseen tehtävään; ihmisillä on oikeus ilmaista mielipiteensä poliittisissa kysymyksissä ilman rangaistuksen vaaraa ja oikeus hankkia tietoa eri lähteistä; ihmisillä on oikeus muodostaa itsenäisiä yhdistyksiä ja järjestöjä, poliittiset puolueet mukaan lukien, ja levittää niiden näkökantoja; hallitus toimii itsenäisesti eikä siihen kohdistu sellaisten ryhmien kuten muiden kuin valittujen virkamiesten, asevoimien eikä kansainvälisten ryhmittymien ylivoimaista vastustusta.
Genuine democracy respects minority views.
Aito demokratia kunnioittaa vähemmistön näkemyksiä.
The EU gives much political support to democracy, including through the political processes involved in its partnership and cooperation agreements, and the work of its institutions, as set out in chapters two and three.
EU antaa paljon poliittista tukea demokratialle muun muassa tekemiinsä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksiin sisältyvien poliittisten prosessien välityksellä ja toimielintensä toiminnan kautta, kuten luvuissa 2 ja 3 on esitetty.
In this section we report on the very practical contribution that the EU gives to the mechanics of democracy through support to elections.
Tässä jaksossa käsittelemme sitä hyvin käytännönläheistä apua, jota EU antaa demokratian edistämiseksi tukemalla vaaleja.
Election Support A key human right in the context of democratisation is the right to participate in the conduct of public affairs (International Covenant on Civil and Political Rights, Article 25).
Vaalien tukeminen Demokratiaprosessin osalta keskeisiin ihmisoikeuksiin kuuluu oikeus ottaa osaa yleisten asioiden hoitoon (kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 25 artikla).