natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, increased efforts to complete and deepen the EU internal market for goods and services and to increase research and development and innovation are required to raise productivity and increase employment opportunities.
Työsuhdeturvalainsäädännön uudistamisessa ja työnteon kannustimien lisäämisessä vero- ja etuusjärjestelmien avulla on edistytty melko vähän.
Furthermore, reforms of the wage bargaining systems, aimed at removing rigidities, are welcome because of their importance in decreasing unemployment rate differentials across groups.
Määrätietoiset uudistukset näillä alueilla voisivat lisätä merkittävästi työmarkkinoiden joustavuutta ja tukea euroalueen maiden sopeutumiskykyä.
2.5 FISCAL DEVELOPMENTS more recent estimates, the 2007 deficit ratio amounted to 0.1% of GDP and the debt ratio to 85.1% of GDP.
Jotta tuottavuutta ja työllistymismahdollisuuksia voidaan lisätä, tarvitaan lisätoimenpiteitä, jotka edistävät ja syventävät EU:n tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoita ja lisäävät tutkimusta, tuotekehitystä ja innovointia.
No country participating in the euro area had a deficit of more than 3% of GDP in 2007, a situation that was last witnessed in 2000 (proceeds from the sale of UMTS licences excluded).
Palkkaneuvottelujärjestelmien uudistukset, joiden tarkoituksena on poistaa palkkojen jäykkyydet, ovat myös tervetulleita, sillä ne ovat tärkeitä vähennettäessä ryhmien välisten työttömyysasteiden eroja.
Comparing the 2007 figures with the targets set in the stability programme updates released at the end of 2006 and in early 2007, the euro area average deficit improved by 0.7 percentage point of GDP.
2.5 JULKISEN TALOUDEN KEHITYS ohjelmissa, havaitaan euroalueen keskimääräisen BKT:hen suhteutetun alijäämän supistuneen 0,7 prosenttiyksikköä.
This improvement is largely accounted for by the base effect, which reflects the better than expected outcomes in 2006.
Alijäämän supistuminen selittyy suurelta osin sillä, että vertailuajankohtana vuonna 2006 kehitys oli odotettua parempi.
Better than planned outcomes in 2007 were realised in the
Julkisen talouden rahoitusasemien kehitys oli vuonna 2007 odotettua parempaa useimmissa maissa, varsinkin Saksassa, Luxemburgissa ja Suomessa.
The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes.
Ranska sekä alhaisen velan maat Irlanti ja Luxemburg olivat poikkeuksia tästä supistuvien velkasuhteiden suuntauksesta.
CONTINUED BUDGETARY IMPROVEMENT IN 2007Fiscal developments in 2007 continued to be relatively favourable, mainly owing to strong economic activity, further revenue windfalls, some consolidation efforts and the unwinding of temporary factors that had pushed up the 2006 deficit in Italy.
JULKISEN TALOUDEN RAHOITUSASEMAT KOHEN-TUIVAT EDELLEEN VUONNA 2007Julkisen talouden kehitys oli vuonna 2007 edelleen suhteellisen suotuisaa. Tämä johtui pääasiassa vahvasta talouskasvusta, uusista odottamattomista tuloista, joistakin vakauttamistoimista sekä siitä, että Italian alijäämää vuonna 2006 kasvattaneet tilapäiset tekijät haihtuivat.
According to the euro area countries’ updated stability programmes, the average general government deficit in the euro area declined from 1.5% of GDP in 2006 to 0.8% in 2007 (see Table 5).8 Deficits in Italy and Portugal, the two countries in the euro area that are subject to an excessive deficit procedure, fell to 2.4% and 3% of GDP respectively.
Euroalueen maiden tarkistettujen vakausohjelmien mukaan euroalueen BKT:hen suhteutettu keskimääräinen julkisen talouden alijäämä supistui 0,8 prosenttiin vuonna 2007, kun se vuonna 2006 oli ollut 1,5 % (taulukko 5).8 Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena on kaksi maata, joista Italiassa BKT:hen suhteutettu alijäämä supistui 2,4 prosenttiin ja Portugalissa 3 prosenttiin.
In the case of Italy, according to more recent estimates, the deficit fell to 1.9% of GDP.
Italiassa tämä alijäämä on tuoreempien arvioiden mukaan supistunut 1,9 prosenttiin BKT:stä.
In the case of Belgium, according to
Belgiassa alijäämäsuhde vuonna 2007 oli viimeisimpien arvioiden mukaan 0,1 % ja velkasuhde 85,1 %.
Table 5 Fiscal positions in the euro area
Taulukko 5. Julkinen talous euroalueella
Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland
Euroalue Belgia Saksa Irlanti Kreikka Espanja Ranska Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Slovenia Suomi
Sources: European Commission (for 2005-06; for Belgium also 2007), updated stability programmes (for 2007) and ECB calculations.Note: The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes.
Lähteet: Euroopan komissio (vuosilta 2005–2006, Belgian osalta myös 2007), tarkistelut vakausohjelmat (vuodelta 2007) ja EKP:nlaskelmat.Huom.
Despite improved fiscal outcomes, there was an increase in debt issuance activity of euro area governments in 2007 (see Box 7).
Vakausohjelmien vuotta 2007 koskevat luvut perustuvat arvioihin ja voivat siten poiketa lopullisista tiedoista.
The average structural budget balance (the cyclically adjusted balance excluding one-off and other temporary measures) in the euro area improved from -1.2% of GDP in 2006 to -0.8% in 2007.
BKT:hen suhteutettu keskimääräinen julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (ilman kertaluonteisten ja muiden tilapäisten toimien vaikutuksia laskettu suhdannekorjattu rahoitusasema) vuonna 2006 oli -1,2 %, josta se on kohentunut -0,8 prosenttiin vuonna 2007.
Rather than concrete consolidation measures on the expenditure side, this improvement reflected buoyant tax revenue growth over and above the growth that can be explained by developments in the assumed macroeconomic tax bases.
Tämä ei niinkään ole johtunut konkreettisista rahoitusasemaa tasapainottavista toimista menopuolella vaan pikemminkin voimakkaasta verotulojen kasvusta, joka oli nopeampaa kuin kasvu, joka voidaan selittää oletettujen makrotaloudellisten verotusperusteiden kehityksellä.
Looking at individual countries, a substantial improvement in structural balances, of 0.5 percentage point of GDP or more, was seen in Germany, Greece, Italy, Portugal and Slovenia.
Maakohtaisesti tarkasteltuna rakenteellisissa rahoitusasemissa havaittiin huomattava kohentuminen – vähintään 0,5 prosenttiyksikköä BKT:stä – Saksassa, Kreikassa, Italiassa, Portugalissa ja Sloveniassa.
By contrast, there was significant structural budgetary loosening, of over 1 percentage point of GDP, in Ireland and the Netherlands.
Sitä vastoin Irlannissa ja Alankomaissa rakenteelliset rahoitusasemat heikkenivät merkittävästi, yli 1 prosenttiyksikön BKT:stä.
A small majority of euro area countries reached or continued to meet their mediumterm budgetary objective (MTO) in 2007.
Vuonna 2007 niukka enemmistö euroalueen maista saavutti keskipitkän aikavälin tavoitteensa tai pysyi tässä tavoitteessa.
DEVELOPMENTS IN THE ISSUANCE OF GOVERNMENT DEBT SECURITIES AND BOND YIELD SPREADS IN THE EURO AREA
JULKISYHTEISÖJEN LIIKKEESEEN LASKEMIEN VELKAPAPEREIDEN JA JOUKKOLAINOJEN TUOTTOEROJEN KEHITYS EUROALUEELLA
In an environment of rising interest rates, which characterised most of the year, euro area net issuance of general government debt securities increased in 2007.
Julkisyhteisöjen velkapapereiden kannan analyysi osoittaa, että julkisyhteisöjen velkapapereita laskevat liikkeeseen pääasiallisesti valtiot.
The increase was remarkably strong for shortterm issuance.
Niiden osuus velkapapereiden kannasta vuonna 2007 oli 93,5 %.
Table A Debt securities issued by euro area governments
Taulukko A. Euroalueen valtioiden liikkeeseen laskemat velkapaperit
(annual percentage changes; end of period)
(prosentteina, ajanjakson lopussa)
Total general government Longterm Fixed rate Floating rate Shortterm
Valtion velkapaperit yhteensä Pitkäaikaiset Kiinteäkorkoiset Vaihtuvakorkoiset Lyhytaikaiset
Table B Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
Taulukko B. Euroalueen valtioiden liikkeeseen laskemien velkapapereiden kanta eriteltynä
(percentages of total debt securities issued by general government; end of period)
(% kaikista julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemista velkapapereista, ajanjakson lopussa)
Central government Longterm securities Shortterm securities Other general government Longterm securities Shortterm securities Total general government Longterm Fixed rate Floating rate Shortterm Total general government in EUR billions
Valtion velkapaperit Pitkäaikaiset Lyhytaikaiset Muut julkisyhteisöjen velkapaperit Pitkäaikaiset Lyhytaikaiset Julkisyhteisöjen velkapaperit yhteensä Pitkäaikaiset Kiinteäkorkoiset Vaihtuvakorkoiset Lyhytaikaiset Julkisyhteisöjen velkapaperit yhteensä, mrd. euroa
In order to illustrate the effect of rising interest rates on general government debt interest payments, the change in interest payments can be decomposed as follows: i) an effect stemming from changes in government debt, ii) an effect resulting from changes in interest rates and iii) a residual cross effect.2
Jotta voitaisiin havainnollistaa nousevien korkojen vaikutusta julkisyhteisöjen velkoihin liittyviin korkomenoihin, korkomenojen muutos voidaan jakaa seuraavasti: 1) julkisen velan muutosten vaikutukseen, 2) korkojen muutosten vaikutukseen ja 3) jäljelle jäävään ristikkäisvaikutukseen.2
Chart A shows that in 2007, for the first time since 2000, there was a positive contribution from the change in interest rates to the overall change in interest payments.
Kuviosta A käy ilmi, että korkojen muutos vaikutti vuonna 2007 positiivisesti korkomenojen kokonaismuutokseen ensi kertaa sitten vuoden 2000.
Moreover, the impact of the change in interest rates was higher than the effect from the change in debt.
Lisäksi korkojen muutokset vaikuttivat enemmän kuin velan määrässä tapahtuneet muutokset.
2 The change in interest payments, I, can be decomposed as follows:
2 Korkomenojen muutos (I) voidaan jakaa osatekijöihin seuraavasti:
Effect viachange indebt where B is general government debt and i is the average implicit interest rate (I/B).
{ koron muutoksen vaikutus velan muutoksen vaikutus jossa B on julkisen talouden velka ja i implisiittinen keskikorko (I/B).
Chart A Decomposition of the change in interest payments
Kuvio A. Korkomenojen muutos
Chart B Government bond yield spreads against Germany
Kuvio B. Valtion joukkolainojen tuottoerot suhteessa Saksan valtion joukkolainojen tuottoihin
(in basis points; daily data)
(peruspisteinä, päivähavintoja)
France Italy change in debtchange in interest ratecross effect
Velan muutos Koron muutos Ristikkäisvaikutus
Jan.
EKP Vuosikertomus 2007
Sources: Reuters and ECB calculations.
Vuoden alkupuoliskolla valtion joukkolainojen tuottoerot supistuivat joissakin euroalueen maissa.
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.
Syyskuun loppupuolella tuottoerot supistuivat ja kääntyivät sitten marraskuussa taas kasvuun sijoittajien ilmaistua jälleen huolensa luottomarkkinoiden levottomuudesta.
(in basis points; daily data)
(peruspisteinä, päivähavaintoja)
or even a reversal of consolidation efforts in some countries and a reduction of surpluses in others.
Valtion joukkolainojen tuottoerojen viimeaikaista kasvua tukevat kuviossa C esitetyt valtion luottoriskinvaihtosopimusten (credit default swap, CDS) tuottoerot.
Against this background, the average government debt ratio in the euro area is expected to decline less rapidly in 2008, by around 1.5 percentage points, to 65.1% of GDP.
Valtion luottoriskinvaihtosopimusten tuottoerojen voidaan myös katsoa mittaavan vastaavien valtion joukkolainojen hallussapitoon liittyvää luottoriskiä.
In more detail, no substantial consolidation progress towards sound public finances is expected in France and Italy, leaving their headline deficits rather close to the 3% of GDP reference value, as is the case in Portugal.
Tarkasteltaessa valtion luottoriskinvaihtosopimusten tuottoeroja etuna on se, että niitä eivät vääristä vaikutukset, joita aiheutuu kyseisten maiden viitelainojen vaihtumisesta.
Progress in the other countries that have not yet reached their MTO would be rather limited on average,
Lisäksi niihin ei vaikuta mahdollinen maturiteetin yhteensopimattomuus, ja ne reagoivat herkemmin markkinoilla tapahtuviin muutoksiin.
STANDSTILL IN FISCAL CONSOLIDATION EXPECTED IN 2008 Fiscal plans in euro area countries for 2008, as included in the stability programme updates of end-2007, indicate that the decline in the average government deficit in the euro area, observed since 2004, will come to a halt, with the deficit marginally increasing to 0.9% of GDP.
Edellä esitettyä valtion joukkolainojen tuottoeroanalyysia vastaavasti myös valtion luottoriskinvaihtosopimusten tuottoerot kasvoivat edellä mainituissa maissa kesästä 2007 lähtien ja jatkoivat kasvuaan vuoden 2008 alkupuolella.
with structural fiscal positions even deteriorating in some cases.
met hiipuvat tai jopa taantuvat toisissa maissa ja ylijäämät supistuvat toisissa maissa.
The number of countries meeting their MTO target is expected to fall following fi fiscal deteriorations in Germany and Ireland.
Tästä syystä julkisen talouden keskimääräisen velkasuhteen arvioidaan supistuvan euroalueella vuonna 2008 aiempaa hitaammin, noin 1,5 prosenttiyksikköä, ja olevan siten 65,1 % BKT:stä.
comply both with the benchmark improvement in the structural balance of 0.5% of GDP and with additional consolidation requirements included in the respective ECOFIN Council recommendations. To avoid the risk of exceeding the deficit reference value in the near future, it is essential to continue progressing towards sound public finances after having reduced the deficit to below 3% of GDP.
Lähempi tarkastelu osoittaa, että Ranskassa ja Italiassa vakauttamisessa ei odoteta saavutettavan merkittävää edistymistä kohti vakaata julkisen talouden rahoitusasemaa, minkä vuoksi niiden BKT:hen suhteutetut alijäämät jäävät suhteellisen lähelle 3 prosentin viitearvoa.
In addition, as noted above, euro area countries should reach their MTO by 2010 at the latest.
Edistyminen niissä muissa maissa,
In April 2007 the Eurogroup ministers reaffirmed their commitment to pursue sound fiscal policies in line with the provisions of the Stability and Growth Pact. They recognised that the euro area was experiencing economic good times and undertook to make full use of the expected benign economic environment and the better than expected tax revenues to speed up the pace of deficit and debt reduction.
JULKISEN TALOUDEN VAKAUTTAMISEN ARVELLAAN PYSÄHTYVÄN VUONNA 2008 Loppuvuoden 2007 tarkistettuihin vakausohjelmiin sisältyvät euroalueen maiden budjettisuunnitelmat vuodeksi 2008 viittaavat siihen, että vuonna 2004 alkanut euroalueen keskimääräisen julkisen talouden alijäämän supistuminen pysähtyy ja alijäämä kasvaa hieman ja on 0,9 % BKT:stä.
They also confirmed the need to comply with the Pact’s structural consolidation benchmark of 0.5% of GDP per year.
Julkisen talouden menot ja tulot pienenevät suunnilleen yhtä paljon (0,25 prosenttiyksikön verran BKT:stä).
It is advisable that those euro area countries that have already reached their MTO avoid procyclical fiscal policies, which would fuel inflation and macroeconomic imbalances, in good times.
Niinpä euroalueen keskimääräinen alijäämä on lähes vakiintunut siksi, että vakauttamistoi-
The free operation of automatic stabilisers would help to smoothen out macroeconomic budgetary consequences of ageing will put fiscal sustainability at risk and increase the burden on future generations.
jotka eivät ole vielä saavuttaneet keskipitkän aikavälin tavoitettaan, on keskimäärin varsin rajallista, ja joissakin tapauksissa julkisen talouden rakenteelliset rahoitusasemat jopa heikkenevät.
MTO in 2007 are planning to depart from this structural budgetary position in 2008.
Keskipitkän aikavälin tavoitteensa saavuttavien maiden lukumäärän arvioidaan pienenevän, koska julkisen talouden tilanne heikkenee Saksassa ja Irlannissa.
More determined efforts in euro area countries to achieve and maintain sound public finances are not only warranted from the viewpoint of shortterm macroeconomic stabilisation, by allowing a free play of automatic stabilisers, but also because of the need to enhance longterm fiscal sustainability.
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena edelleen olevien euroalueen maiden on supistettava BKT:hen suhteutetut alijäämänsä 3 prosentin viitearvoa pienemmiksi kestävällä tavalla.
A lower government debt burden would partially compensate for the expenditure pressure resulting from an ageing population in the decades ahead.
Niiden on myös täytettävä julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman parantamista koskeva tavoite – 0,5 % BKT:stä – ja muut Ecofin-neuvoston suosituksiin sisältyvät vakauttamisvaatimukset.
Other measures needed to enhance fiscal sustainability relate to reforms in the areas of health care and pension systems as well as to increasing effective labour supply.
Jotta vältettäisiin alijäämille asetetun viitearvon ylittyminen lähitulevaisuudessa, on ensiarvoisen tärkeää jatkaa etenemistä kohti vakaata julkisen talouden rahoitusasemaa senkin jälkeen, kun BKT:hen suhteutettu alijäämä on saatu supistetuksi kolmea prosenttia pienemmäksi.
Indications that part of the buoyant revenue growth has been used to fuel additional government spending in some countries point to the risk of expansionary fiscal policies and a repetition of the policy mistakes of 2000-01 when safety margins were eroded, causing several countries to enter the excessive deficit procedure once economic conditions deteriorated (see Box 8).
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena on kaksi maata eli Italia ja Portugali.
In this regard, a binding national mediumterm fiscal framework, if properly designed and rigorously implemented, can help to counter domestic pressure to use revenue windfalls for additional spending or tax cuts, and contribute to the creation of a sufficiently large budgetary buffer below the 3% of GDP reference value.
Niiden vakausohjelmiin sisältyvät tämänhetkiset ennusteet viittaavat siihen, että vuonna 2008 alijäämät ovat kolmea prosenttia pienempiä mutta pysyvät suhteellisen suurina, minkä vuoksi on perusteltua jatkaa julkisen talouden rahoitusasemien tasapainottamista.
LEARNING FROM THE FISCAL POLICY EXPERIENCE OF 2000-01
Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan euroalueen maiden on vuosittain parannettava rakenteellisia julkisen talouden rahoitusasemiaan 0,5 prosentin verran BKT:stä.
In 2007 the euro area general government deficit is expected to have declined to 0.8% of GDP.
Hyvinä aikoina niiden odotetaan toteuttavan tätä tuntuvampia vakauttamistoimia.
Excluding the impact of proceeds from the sales of UMTS licences, this is a lower level than that reached in 2000, at the peak of the previous economic cycle (see Chart A).
Huhtikuussa 2007 euroryhmään kuuluvat ministerit vahvistivat sitoumuksensa terveen fi nanssipolitii-kan harjoittamiseen vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukaisesti.
Looking ahead, a key issue for fiscal policy is to avoid a repetition of the experience in the early part of this decade when fiscal positions deteriorated rapidly and a number of euro area countries incurred excessive deficits.
He totesivat, että euroalueella vallitsevat taloudellisesti hyvät ajat, ja sitoutuivat hyödyntämään odotetun suotuisan taloudellisen tilanteen ja odotettua paremmat verotulot kaikin tavoin, jotta alijäämän ja velan supistumista voidaan nopeuttaa.
In this regard, past experience points to a tendency to overestimate the strength of the underlying budgetary position in good times, which calls for a particularly prudent fiscal policy when economic conditions are favourable.
Euroryhmään kuuluvat ministerit sitoutuivat tavoitteeseen, jonka mukaan useimpien euroalueen maiden olisi saavutettava keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2008 tai 2009 ja kaikkien maiden tulisi saavuttaa ne viimeistään vuonna 2010.
In 1999-2000, at the peak of the last economic cycle, a number of countries adopted expansionary fiscal policy measures (primarily tax cuts).
Niiden jäsenmaiden, jotka olivat jo saavuttaneet keskipitkän aikavälin tavoitteensa, odotettiin säilyttävän vahvat julkisen talouden rahoitusasemansa välttääkseen fi nanssi-politiikan keventämisen hyvinä aikoina.
These measures were deemed to be “affordable” in view of the favourable economic projections and estimates of underlying (cyclically adjusted) budgetary positions available at the time.
Lokakuussa 2007 Ecofin-neuvosto sopi toimenpiteistä, joilla on tarkoitus parantaa vakaus- ja kasvusopimuksen tehokkuutta erityisesti lujittamalla sen ennalta ehkäisevää osaa.
With hindsight, however, the strength of countries’ underlying fiscal positions was overestimated.
Se myös vahvisti, että julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa on kohennettava vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteen mukaisesti eli vuositasolla 0,5 % BKT:stä.
As the euro area economy unexpectedly entered a downturn, fiscal balances deteriorated rapidly and several countries soon exceeded the 3% of GDP deficit reference value (see Chart B, left panel).
Epävarmuus kesällä 2007 alkaneen rahoitusmarkkinoiden levottomuuden vaikutuksesta talouteen ja budjetteihin osoittaa, että fi finanssipolitiikan määrittelyssä on perusteltua
Two technical problems hamper the accurate estimation of the “true” cyclically adjusted budget balance.
Muiden sellaisten euroalueen maiden, jotka eivät saavuttaneet keskipitkän aikavälin tavoitettaan vuonna 2007, on noudatettava vakauttamisstrategiaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaisesti.
The first relates to the difficulty of assessing the cyclical position of the economy in real time.
Niiden on vuosittain parannettava julkisen talouden rakenteellisia rahoitusasemiaan 0,5 prosentin verran BKT:stä.
In autumn 2000 the European Commission, as well as most professional forecasters, expected the fiscal position of the euro area to continue to improve.
Kuten edellä todettiin, euroalueen maiden on lisäksi saavutettava keskipitkän aikavälin tavoitteensa viimeistään vuonna 2010.
This assessment was based on the assumption that the output gap – and hence the cyclical component of the budget balance –
Erityisesti on todettava, että Irlannin, Kreikan, Ranskan ja Italian arvioidaan jäävän keskipitkän aikavälin tavoitteestaan vuoteen 2010 mennessä ja että Belgia, Ranska, Italia ja Itävalta eivät vuonna 2008 yllä julkisen talouden rakenteellisille tarkistuksille asetettuun tavoitteeseen, joka on 0,5 % BKT:stä.
Chart A Fiscal developments, 1998-2007
Kuvio B. Rahoitusjäämä ja suhdannekomponentti
Chart B Budget balance and cyclical component
Kuvio A. Julkisen talouden kehitys vuosina 1998–2007
European Commission’s autumn 2000 forecastfinal outcome budget balance cyclical component
Euroopan komission ennuste syksyllä 2000Lopullinen tulos
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.Note: Budget balance figures exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Lähteet: Euroopan komissio (AMECO-tietokanta) ja EKP:n las-kelmat.Huom. UMTS-toimilupien myynnistä saadut tuotot eivät ole mukana rahoitusjäämää koskevissa tiedoissa.
was close to zero and that in the near future economic conditions would continue to exert a positive influence on the budget balance.
Jälkeenpäin on kuitenkin todettava, että maiden perusrahoitusasemat arvioitiin liian vahvoiksi.
In fact, as of 2001, the euro area economy entered a downturn.
Tosiasiallisesti euroalueen talous joutui vuodesta 2001 lähtien laskusuhdanteeseen.
This gave rise to considerable ex post revisions of estimates of both the output gap and the cyclical component of the budget balance (see Chart B, right-hand panel).
Tämän vuoksi tuotantokuilua ja julkisen talouden rahoitusjäämän suhdannekomponenttia koskevia arvioita tarkistettiin jälkikäteen tuntuvasti (ks. kuvion B oikea puoli).
Hence the final outcome for 2000 in fact reflected a strong positive cyclical impact of approximately 1% of GDP.
Näin ollen vuoden 2000 lopullisessa rahoitusasemassa näkyi tosiasiallisesti vahva, BKT:hen suhteutettuna noin yhden prosentin suuruinen positiivinen suhdannekomponentti.
By contrast, the cyclical contribution was estimated to be zero in that year.
Sen sijaan ennakolta suhdannevaikutuksen arvioitiin olevan nolla kyseisenä vuonna.