natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is often the initial step in initiating longterm sustained and integrated cooperation in different areas of mutual interest and concern.
Se on usein myös ensimmäinen askel pitkälle, kestävälle ja integroidulle yhteistyölle aloilla, jotka liittyvät yhteisiin etuihin ja huolenaiheisiin.
The nature and type of the cooperation project (content, purpose, duration, etc.) largely determine the degree of cooperation as well as the type of instrument available within the national legislative framework.
Yhteistyöhankkeen luonne ja laji (sisältö, tavoite, kesto jne.) määrittävät pitkälti yhteistyön laajuuden sekä valtiokohtaisen lainsäädännön puitteissa siihen tarjolla olevan välineen.
Derived from the experience of existing one-off approaches, one can list some general principles that could guide the initiation of successful crossborder cooperation at project level:
Ne ovat erityisen hyödyllisiä, kun kyseessä on (talousarvioltaan) suuri ja pitkäkestoinen hanke, koska ne edellyttävät melko kattavaa varainhoidon valvontaa sekä muodollista osallistumista, mikä puolestaan edellyttää tiettyä rakennetta.
— ' European Commission: European Spatial Development Perspective (ESDP).
Niiden tulisi perustua kumppanuuteen ja läheisyysperiaatteeseen ("sisäinen" ja "ulkoinen").
Agreed al the Informal Council of Ministers responsible for Spatial Planning. May 1999.
Lisäksi yhteistyöhön tulisi saada mukaan poliitikkoja kaikilta tasoilta (valtio-, alueja paikallis- sekä tarvittaessa unionitasoa).
— A "milieu innovateur" can be defined as the set of economic, political and institutional relations and transactions occurring in a given geographical area which generate (positive) externalities specific to innovation and a dynamic process of collective learning.
Rajanylittävien hankkeiden korkeatasoisuuden määritelmä, joka perustuu alankomaalaissaksalaisesta rajanylittävästä yhteistyöstä saatuihin kokemuksiin, on seuraava: Kyseessä on rajanylittävä hanke, mikäli kumppanit rajan molemmin puolin osallistuvat sekä hankkeen sisältöön, organisointiin, henkilöstöön ja rahoitukseen liittyviin järjestelyihin.
Association of European Border Regions (AEBR) / European Commission (DG REGIO / DG ENLARGMENT): Practical Guide to Crossborder Cooperation. 2001.
Euroopan rajaalueiden yhdistys (AEBR) / Euroopan kommissio (PO ALUE / PO LAAJENTUMINEN). 2001 .Practical Guide to Crossborder Cooperation. AEBR-LACE-PHARE CBC. 2000.
• Whichever modes or structures are chosen for crossborder cooperation at project level, their results in each case depend on the commitment and trust of people.
• "Organisaatio": Juridisena järjestäjätahona toimii rajan molemmin puolin yhteinen elin, jonka johdossa on toinen kumppaneista.
Cooperation projects should therefore be kept as close as possible to the individual citizen at regional and local level.
Tämä koskee ainoastaan tilannetta, jossa hankkeella on vain yksi. maakohtainen sijaintipaikka.
A high standard-definition for crossborder projects that builds on the experience of Dutch/German crossborder cooperation is the following: A project is a crossborder project if the partners from both sides of the border participate with regard to contents, organisation, staff and funds.
• "Henkilöstö": Hankkeen yhteisestä toteuttamisesta vastaavat rajan kummallakin puolella järjestäjinä toimivat elimet.
This applies also if only one national location exists. • "Staff: The project is jointly implemented through organisational bodies on both sides of the border. • "Funds": The project organisers jointly raise their minimum share of 209c.
• "Rahoitus": Hankkeen järjestäjät kokoavat yhdessä vähintään 20 prosenttia rahoituksesta.
Financial participation of the regional level must also be ensured if the project is located on the other side of the border.
Myös aluetason osallistuminen rahoitukseen tulee varmistaa rajan molemmin puolin.
In addition and besides the German/Dutch quota of a maximum of 30%, funds made available by the German and Dutch Ministries of Economic Affairs will be used to top up the co-funding.
Hankkeessa hyödynnetään saksalais-alankomaalaisen, enintään 30 prosentin osuuden lisäksi Saksan ja Alankomaiden valtiovarainministeriöiden myöntämää rahoitusta.
This also applies to projects located in one country.
Tämä pätee myös hakkeisiin, joiden kohde sijaitsee valtioista vain toisessa.
Crossborder cooperation along external EU-borders and along borders in Central and Eastern Europe
KIE-maiden kanssa unionin ulkorajoilla tehtävä rajanylittävä yhteistyö
A summary appraisal of specific factors supporting or hindering crossborder cooperation in Central and Eastern European Countries (CEC) can be established on the
Kokoava katsaus Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) kanssa tehtävää rajan ylittävää yhteistyötä tukevista tai haittaavista tekijöistä voidaan laatia osana AEBR:n Lace-Phare -hanketta laatimien lukuisten kahdenvälisiä rajanylittäviä hankkeita koskevien arviointiraporttien:7Jperusteella.
" which have been drawn up by AEBR in the framework of the LACE-PHARE project. According to the experience of border and crossborder regions in the fields of crossborder cooperation, the areas are firstly lumped together under two main categories, described as "old" and "new" CBC borders.
Raja- ja rajanylittävillä alueilla rajanylittävästä yhteistyöstä saatujen kokemusten perusteella alueet jaoteltiin aluksi karkeasti "vanhoihin" ja "uusiin" rajoihin, joilla tehdään rajanylittävää yhteistyötä.
They are then categorised as "advanced" or "less advanced" according to the level of support required to improve the current status of crossborder cooperation.
Seuraavassa jaottelussa ne jaettiin "edistyneisiin" ja "vähemmän edistyneisiin" sen mukaan kuinka paljon tukea rajanylittävän yhteistyön saavuttaman aseman kohentaminen edellyttäisi.
the border regions have been eligible for support tinder PHARE CBC from its inception in 1994. or soon afterwards, under the original PHARE CBC Regulation.
EU:n jäsenvaltioiden kanssa yhteisiä rajoja voidaan yleensä pitää "vanhoina yhteistyörajoina", koska rajaalueet ovat voineet saada tukea Phare CBC -ohjelmasta jo vuodesta 1994, jolloin ohjelma alkoi, tai melko pian sen jälkeen alkuperäisen Phare CBC -asetuksen nojalla.
The main needs on these border regions can be summarised as follows:
Näillä rajaalueilla tärkeimmät tarpeet ovat tiivistetysti seuraavat:
• limited experience of regional/local players in programme development and management, in the aforementioned borders, especially in the border regions which lack crossborder structures (See below);
• kyseisten rajaalueiden alueellisten ja paikallisten toimijoiden vähäinen kokemus ohjelman kehittämisestä ja hallinnosta erityisesti niillä rajaalueilla, joilta rajanylittävät rakenteet puuttuvat (ks. jäljempänä)
• generally, lack of practical experience in developing and implementing genuine crossborder projects.
• yleinen käytännön kokemuksen puute aidosti rajanylittävien hankkeiden kehittämisestä ja toteuttamisesta.
• lack of crossborder structures in some borders (Slovenia. Albania. FYROM.
• rajanylittävien rakenteiden puuttuminen tietyillä rajoilla (Slovenia.
• long-standing difficulties in the coordination of INTERREG with PHARE CBC affecting all borders:
• kaikilla rajoilla vaikuttavat pitkään kestäneet vaikeudet Interreg-ja Phare CBC -ohjelmien koordinoinnissa.
• new needs concerning common programme development and management of implementation arising from the new EU requirements and aspirations for a more coordinated approach between INTERREG IIIA and PHARE CBC, as expressed in the Commission's Guidelines for INTERREG III.
• ohjelmien yhteisen kehittämisen ja yhteistoteuttamisen hallintaa koskevat uudet tarpeet, jotka johtuvat EU:n asettamista uusista vaatimuksista sekä pyrkimyksestä parantaa Interreg IIIA-ja Phare CBC-ohjelmien toimintamallien koordinointia Interreg III -ohjelmaa koskevien komission suuntaviivojen mukaisesti.
On the basis of these needs the following groups of border regions can be defined:
Näiden tarpeiden perusteella voidaan määritellä seuraavat raja-alueryhmät:
• PL/D, CZ/D, CZ/A, HU/A. EST/FIN: These are land frontiers with established crossborder structures and considerable experience in programming and implementation.
• PL/D, CZ/A, HU/A, EST/FIN: Kyseisillä maarajoilla on vakiintuneet rajanylittävät rakenteet sekä huomattavasti kokemusta ohjelmoinnista ja toimeenpanosta.
Here the main needs focus on building up the capacity of the existing structures, especially in order to fulfil effectively the role envisaged for regional/local players in the'new period of INTERREG IIIA / PHARE CBC programmes (2000-06). including financial management and sector-specific advice.
Niillä on tärkeintä keskittyä lisäämään nykyisten rakenteiden kapasiteettia erityisesti alueellisille ja paikallisille toimijoille Interreg HIA/Phare CBC -ohjelmakaudella 2000-2006 suunniteltua uutta roolia ajatellen. Tehtäviin kuuluisivat myös varainhoito ja alakohtainen neuvonta.
This is the core group of most "advanced" borders.
Kyseessä on "edistyneiden" rajojen ydinjoukko.
The maritime border of EST/FIN has well-developed crossborder cooperation and can be included with this group.
Viron ja Suomen välisellä merirajalla rajanylittävä yhteistyö on pitkälle kehittynyttä ja sen voidaan katsoa kuuluvan tähän ryhmään.
FYROM/GR: These borders lack crossborder structures or these have been created recently, and regional/local players' involvement with programmes is weak or absent.
Lisäksi alueellisten ja paikallisten toimijoiden osallistuminen ohjelmiin on heikkoa tai ne eivät osallistu ohjelmiin lainkaan.
SLO/I and SK/A are closer to the "advanced" borders whilst the FYROM/GR and BG/GR borders require more intensive, across-the-board support.
SLO/I-ja SK/A -alueet asettuvat lähimmäksi "edistyneimpiä" raja-alueita, kun taas FYROM/EL-ja BG/EL-alueet tarvitsevat intensiivisempää kokonaistukea.
Borders between Central and Eastern European Countries can be described as "new CBC borders".
Keski- ja Itä-Euroopan maiden väliset rajat voidaan määritellä "uusiksi yhteistyörajoiksi".
These border regions have been supported through the PHARE CREDO programme since 1997 and most of them (borders between candidate countries) became eligible under PHARE CBC through the 1998 PHARE CBC Regulation.
Kyseiset rajaalueet ovat saaneet tukea Phare Credo -ohjelmasta vuodesta 1997 ja niiden enemmistö (ehdokasvaltioiden rajat) on voinut saada Phare CBC -tukea vuonna 1998 annetun Phare CBC -asetuksen nojalla.
The main needs of these border regions can be summarised as follows:
Näillä rajaalueilla tärkeimmät tarpeet aiheuttaa:
• general lack of knowledge and experience in the development and implementation of crossborder programmes, including the requirements of PHARE CBC for JCCs and JPDs:
• yleinen tiedon ja kokemuksen puute, mitä tulee rajanylittävien ohjelmien kehittämiseen ja toteuttamiseen, mukaan lukien Phare CBC -ohjelman vaatimukset, jotka koskevat neuvoaantavia sekakomiteoita ja yhteistä ohjelmointiasiakirjaa (JPD)
• general lack of knowledge and experience in the setting up and operation of SPFs;
• yleinen tiedon ja kokemuksen puute, mitä tulee pienhankerahastojen (SFP) perustamiseen ja toimintaan
• general lack of practical experience in the development and implementation of genuine crossborder projects (and especially larger crossborder projects since CREDO has supported small - mainly "soft" - actions);
• yleinen käytännön kokemuksen puute aidosti rajanylittävien hankkeiden kehittämisestä ja toteuttamisesta (erityisesti laajahkojen rajanylittävien hankkeiden osalta, sillä Credo-tukea on myönnetty pienehköille ja pääasiassa "pehmeille" toimille)
• institutional building of crossborder structures at regional/local level to be able to
• alueja paikallistason institutionaalinen rajanylittävien rakenteiden luominen Interreg IIIA/Phare CBC -ohjelmien vaatimuksiin vastaamiseksi (ohjelmamuotoinen lähestymistapa), eli joko hiljattain luotujen rajanylittävien rakenteiden tukeminen (esim.
cope with INTERREG IIIA/PHARE CBC requirements (i.e. programme-based approach) - either support to newly created crossborder structures (e.g. PL/SK) or assistance in the setting-up of new ones where they are lacking (e.g. RO/BG);
PL/SK) tai kokonaan uusien rakenteiden luominen siellä, missä niitä ei ennestään ole (esim. RO/BG).
• lack of familiarity with Structural Funds-type of actions due to lack of contact with EU counterparts.
• rakennerahasto -tyyppisten toimien vieraus, joka johtuu EU-yhteyksien puutteesta.
On the basis of these needs the following groups of borders can be defined:
Näiden tarpeiden perusteella rajaalueet voidaan jakaa seuraaviin ryhmiin:
The first of these (a rather short border) has already achieved a high degree of crossborder cooperation, particularly through the support of the PHARE CBC trilateral programmes (SLO/HU/A), whilst the second is a new border created following the secession of Slovakia from Czechoslovakia.
Slovenian ja Unkarin (melko lyhyellä) rajalla on rajanylittävä yhteistyö jo melko pitkällä, erityisesti Phare CBC -ohjelman kolmenvälisen tuen (SLO/HU/A) ansiosta. T_ekin tasavallan ja Slovakian raja on melko tuore, sillä se syntyi Slovakian irrottauduttua T_ekkoslovakiasta.
PL/CZ has also benefited from the well-established trilateral cooperation D/PL/CZ of Euroregion Neisse/Nissa/Nysa.
T_ekin tasavallan ja Puolan välinen raja on myös hyötynyt vakiintuneesta kolmikantaisesta (D/PL/CZ) Euregio Neisse/Nissa/Nysa -yhteistyöstä.
The main needs of these regions are the creation or strengthening of regional/local level crossborder structures and the improvement of the knowledge of regional/local level players in programme development and implementation, and financial management matters.
Näillä alueilla on tarpeellisinta luoda tai vahvistaa rajanylittäviä alueja paikallistason rakenteita sekä parantaa alueja paikallistason toimijoiden tietämystä ohjelmien kehittämisestä ja toimeenpanosta sekä varainhoitoon liittyvistä seikoista.
In some cases there are experienced crossborder structures (Carpathian and Niemen Euroregions) and there are strong crossborder initiatives in other cases, including the formation of new crossborder structures (e.g. on the borders of PL/SK. EST/LV/RF. HU/RO).
Joillain alueilla on olemassa jo kokemusta hankkineita rajanylittäviä rakenteita (Karpaattien ja Niemen Euregiot). Toisaalla on taas voimakkaita rajanylittäviä aloitteita, kuten uusien rajanylittävien rakenteiden muodostaminen (esim. seuraavilla raja-alueilla: PL/SK, EST/LV/RF, HU/RO).
The historical barrier effect is particularly felt in the case of the HU/RO border, which otherwise has some PHARE CBC programme experience.
Unkarin ja Romanian rajalla kuitenkin historialliset rasitteet tuntuvat erityisen selvästi, vaikka rajalla muuten on jokin verran kokemusta Phare CBC -ohjelmasta.
The needs of these regions are qualitatively similar to those of group B.l. but much more intensive.
Näiden alueiden tarpeet vastaavat laadullisesti B.l -ryhmän tarpeita, mutta ovat luonteeltaan voimakkaampia.
Their needs for support are therefore across-the-board.
Alueet tarvitsevatkin tukea kaikilla aloilla.
FYROM/BG and FYROM/AL are particubrly problematic since, after the end of the CREDO programme, there will be no specific support for crossborder cooperation by any of the EU's funding instruments.
Erityisen ongelman muodostavat entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (FYROM) ja Bulgarian sekä FYROM:in ja Albanian väliset raja-alueet, sillä Credo -ohjelman päätyttyä ei rajanylittävälle yhteistyölle ole saatavana erityistukea mistään EU:n rahoitus välineestä.
For practical reasons, they can only partially be supported by the activities of this project, as far as the geographical coverage of the triangles of FYROM/GR/AL and FYROM/GR/BG allows.
Käytännön syistä niitä voidaan tukea kyseisen hankkeen toimilla ainoastaan osittain: siinä mitassa kuin FYROM/GR/AL- ja FYROM/GR/BG-kolmioiden maantieteellinen ulottuvuus sallii.
On the basis of this assessment, we can formulate a number of recommendations enabling us to address the general needs common to large groups of border regions.
Tämän arvioinnin perusteella on mahdollista muotoilla joukko suosituksia, jotka koskevat useiden rajaalueiden yleisiä tarpeita.
Amongst them, we can single out the remaining difficulties concerning the coordination of INTERREG IIIA and PHARE CBC that require continuous efforts to improve the existing situation.
Niiden joukosta on mahdollista lisäksi yksilöidä jäljelle jäävät ja Interreg IIIA- ja Phare CBC-ohjelmien koordinointia koskevat vaikeudet, jotka edellyttävät jatkuvaa toimintaa vallitsevan tilanteen parantamiseksi.
Another major category of needs concerns the introduction of PHARE CBC methods in border regions on the newly eligible borders under PHARE CBC CEC/CEC.
Toinen merkittävä tarveryhmä liittyy Phare CBC -ohjelman menetelmien käyttöönottoon vasta hiljattain Phare CBC CEC/CEC -ohjelman nojalla tukikelpoisiksi tulleilla raja-alueilla.
Additionally, there are significant region-specific needs that should be tackled by training and advisory support for each border or group of border regions.
Lisäksi on olemassa huomattavia aluekohtaisia tarpeita, joihin tulee vastata koulutuksella ja neuvontatuella raja-alueryhmittäin.
Finally, it would be desirable to provide assistance to the border and crossborder regions in Central and Eastern Europe, in particular concerning
Olisi myös toivottavaa tukea Keski- ja Itä-Euroopan rajaja rajanylittäviä alueita eritoten seuraavilla aloilla:
• the strengthening of crossborder structures and secretariats. • the development and implementation of programmes in the period 2000-2006 and their financial management. • the sector-specific development of projects with the help of regional seminars, assistance and information.
• rajanylittävien rakenteiden ja sihteeristöjen vahvistaminen • ohjelmien kehittäminen ja toteuttaminen kaudella 2000-2006 sekä ohjelmien varainhoito • hankkeiden alakohtainen kehittäminen järjestämällä alueellisia seminaareja, tarjoamalla tukea ja tiedottamalla.
The dynamic development of interterritorial cooperation between local and regional authorities in Europe during the 1990s'was influenced by at least three main factors, viz. the ongoing decentralisation process in Europe, the opening up of internal EU-borders. the fall ol' the "Iron Curtain" and the increased amount of financial resources that was made available for cooperation through specific Community support programmes.
Alue- ja paikallisyhteisöjen välisen yhteistyön dynaamiseen kehittymiseen 1990luvulla vaikutti ainakin kolme päätekijää: Euroopassa jatkuva hallinnonhajauttamisprosessi, EU:n sisärajojen avautuminen, "rautaesiripun" väistyminen sekä yhteistyöhön tarvittavan rahoituksen entistä parempi saatavuus yhteisön erityisten tukiohjelmien ansiosta.
Interterritorial cooperation schemes set up between regional and local authorities are veritable "microcosms" ol' European integration.
Alue- ja paikallisviranomaisten väliset alueja paikallisyhteisöjen yhteistyösuunnitelmat ovat todellisia Euroopan yhdentymisen "mikrokosmoksia".
They can contribute to the concrete realisation of the "Citizen's Europe" and also generate substantial economic benefits for the players involved (these are however still difficult to assess) or positive outcomes from a purely intangible or political point of view.
Ne voivat osaltaan edistää "kansalaisten Euroopan" konkretisoitumista ja tarjota huomattavaa taloudellista etua yhteistyön osapuolille (taloudellista hyötyä on kuitenkin vaikea arvioida) tai myönteisiä aineettomia tai poliittisia tuloksia.
Success in these areas naturally depends upon the thematic issues dealt with by the partners, but also upon a number of specific aspects that significantly determine intensity of contacts established between the members of a given scheme (project level cooperation, strategic cooperation) and the overall quality of cooperation.
Onnistuminen näillä alueilla riippuu luonnollisesti kumppaneiden käsittelemistä aiheista. Sen lisäksi siihen vaikuttaa myös joukko erityistekijöitä, jotka merkittävällä tavalla määrittävät (hanketason yhteistyö, strateginen yhteistyö) hankekumppaneiden välisten yhteyksien tiiviyden ja yhteistyön yleisen laadun.
The following paragraphs contain recommendations that can help overcoming the most important internal weaknesses or (external) obstacles in the field of strategic or project-based interterritorial cooperation.
Seuraavissa tekstijaksoissa esitetään suosituksia, joiden avulla strategista tai hankkeisiin perustuvaa alue- ja paikallisyhteisöjen yhteistyötä haittaavat olennaisimmat sisäiset heikkoudet tai suurimmat (ulkoiset) esteet voidaan poistaa.
Strategic interterritorial cooperation
Alueja paikallisyhteisöjen strateginen yhteistyö
In order to be successful, bilateral strategic cooperation schemes established between local and regional authorities (town twinnings. regional cooperation agreements) need to take into account a number of specific factors.
Jotta yhteistyö onnistuisi, on paikallis­ ja alueviranomaisten kahdenvälisissä strategiseen yhteistyöhön liittyvissä suunnitelmissa (ystävyyskaupunkitoiminta, alueelliset yhteistyösopimukset) otettava huomioon tiettyjä erityistekijöitä.
• The most important problems in bilateral town twinnings are generally a result of "internal aspects": Examples are a lack of reciprocity (little care is taken of foreign visitors etc.). an incompatibility of mentalities and differences in political orientation or with regard to the formal powers each partner enjoys.77' Important success factors for bilateral town twinnings are the existence of appropriate local management structures charged with the organisation and animation of the partnership (e.g. a twinning committee), good public relations and the provision of sufficient host facilities that ease interpersonal exchange, and of course the mobilisation of specific financial resources.
• Kahdenvälisen ystävyyskaupunkitoiminnan tärkeimmät ongelmat johtuvat yleensä "sisäisistä seikoista", kuten vastavuoroisuuden puutteesta (ulkomaisista vierailijoista ei huolehdita riittävästi jne.), ajattelutapojen yhteensopimattomuudesta, poliittisista näkemyseroista tai kumppaneiden virallisten toimivaltuuksien eroista775. Kahden­välisen ystävyyskaupunkitoiminnan onnistumisen kannalta tärkeitä tekijöitä ovat asianmukaiset paikalliset hallintorakenteet, jotka vastaavat kumppanuuteen liittyvistä järjestelyistä ja sen käyttövoimasta (esim. ystävyyskaupunkilautakunnat), hyvä suhdetoiminta sekä henkilöiden välisen vuorovaikutuksen kannalta riittävä vieraan­varaisuus sekä luonnollisesti toiminnan riittävä rahoitus.
It is however not recommended that twinnings are solely managed by the municipalities on their own.
Ei kuitenkaan ole suositeltavaa, että kunnat yksinään vastaavat ystävyyskuntatoiminnasta.
Other players such as local association should be active stakeholders in twinning and the "attractiveness" and "openness" of twinning activities will certainly motivate a direct involvement of the individual citizen.
Mukana tulisi olla myös muita toimijoita, kuten paikallisyhdistyksiä. Ystävyyskuntatoiminnan "houkuttelevuus" ja "avoimuus" varmasti edistävät myös yksittäisten kansalaisten osallistumista.
• Bilateral strategic cooperations should be extended and deepened on a pragmatic basis in order to eliminate existing barriers and to explore new potential for cooperation.
• Kahdenvälistä strategista yhteistyötä tulisi laajentaa ja syventää käytännön lähtökohdista, jotta voidaan poistaa sitä haittaavat esteet sekä selvittää uusia yhteistyömahdollisuuksia.
Bilateral partnerships with a smooth functioning could constitute a stable core of cooperation and search - according to the principle of "geometric variable" - for additional partners not necessarily linked to them by cooperation agreements.
Sujuvasti toimiva kahdenvälinen kumppanuus voi muodostaa yhteistyön vakaan ytimen ja edistää uusien kumppaneiden, jotka eivät välttämättä liity muihin yhteistyösopimuksin, etsimistä nk. "vaihtelevan geometrian" periaatteen mukaisesti.