natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Measures to raise thepotential rate of economic growth are all the more important in view of the downward impactthat population ageing is likely to have on future labour supply.
Tuloveroasteet ovat laskeneetmatala- ja keskituloisten tuloluokassa ja työnantajien ja erityisesti matala-palkkaisten työntekijöiden sosiaaliturvamaksuja on alennettu.
In March 2000 the Lisbon European Council introduced an ambitious reform agenda aimed at making the EU the mostcompetitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010.
Passiivisen työvoiman työllisyysaste on myösnoussut, ja jotkut jäsenmaat ovat vahvistaneet määräaikaista työtä välittävien toimistojen roolia ja höllentäneet määräaikaisten työsuhteiden työsuhdeturvaa.
The November2004 report by the highlevel group chaired by Wim Kok1 formed the starting point for the midterm review of this strategy.
Työaikaa koskevia määräyksiä on myös muutettu, jotta pisimmän sallitun työajan laskeminen EU-maissa olisi nykyistäjoustavampaa.
The midterm review of the strategy was concluded by the European Council in March 2005.
Jotkut maat ovat myös laajentaneet oikeutta osa-aikatyöhön.
This boxbriefly reviews the progress made in implementing the EU’s reform agenda over recent yearsand particularly in 2004.
On viitteitä siitä,että yritysten työvoiman käyttö on entistä joustavampaa aiemmin täytäntöön pantujen uudistusten ansiosta.
These priorities then form the basis of policyrecommendations which are made for each EU Member State.
Useimmat EU-maat ottivat käyttöön työmarkkinauudistuksia vuonna 2004.
Over recent years a number of countries have implemented reforms in their tax and benefitsystems in order to reduce non-wage labour costs and encourage labour supply.
Tuloverojärjestelmiä uudistettiin edelleen, sosiaaliturva- ja etuusjärjestelmiä uudistettiin ja otettiin käyttööntoimenpiteitä keskimääräisen eläkeiän nostamiseksi.
Income taxrates have decreased in the bottom and middle income brackets and employees’ and employers’social security contributions have been reduced, particularly for the low-paid.
Näyttää kuitenkin siltä, ettei läheskäänkaikkia hallitusten ilmoittamia uudistuksia ole toteutettu.
Moreover,progress has been made in increasing the employment rate among people on the margins of thelabour market.
Työmarkkinoille on saatu houkuteltua vain vähän uutta työvoimaa, ja investoinnit henkisen pääoman lisäämiseen sekä työntekijöiden ja yritysten kyky sopeutua makrotalouden muutoksiin ovat parantuneet vain jonkin verran.
Some Member States have strengthened the role of temporary work agenciesand relaxed employment protection legislation on temporary contracts.
Erityisesti on uudistettava toimia, joiden tarkoituksena on vähentää pitkäaikaistyöttömyyttä uudelleenkoulutuksen avulla ja parantaa työn tuottavuutta ammatillisen koulutuksen jaelinikäisen oppimisen avulla.
There have also beenchanges to working time regulations to allow for a more flexible calculation of maximumallowable working hours across the EU, and the right to work parttime has been extended insome countries.
Lisää uudistuksia on myös tehtävä työvoiman liikkuvuuden lisäämiseksi niin, että parannetaan eläke- ja terveydenhoito-oikeuksien siirrettävyyttä ja ettäsallitaan sellaiset palkkaerot, jotka perustuvat työn tuottavuuden paikallisiin, alueellisiin jatoimialakohtaisiin eroihin.
There is some evidence that firms have acquired greater flexibility in their useof labour resources as a result of reforms implemented in the past.
Hyödykemarkkinoidenrakenneuudistusohjelmaan kuuluu useita alueita.
Most EU Member States introduced further labour market reforms in 2004, including thecontinued reform of income tax systems, the restructuring of social security and benefitsystems, and policies to increase the average retirement age.
Prosentuaalinen osuus EU:n sisämarkkinalainsäädännöstä, mikä oli vielä siirtämättä jäsenvaltioiden kansalliseen lainsäädäntöön (ns. täytäntöönpanovaje) kasvoi edelleen.
However, reforms seem to lagbehind what is implied in government announcements.
Monet näistä esteistä näyttävät johtuvan kansallisesta sääntelystä, kuten niistä hallinnollisista rasitteista ja menettelyistä, jotka koskevat toisiin EU-maihin perustettavia tytäryrityksiä.
Limited progress has been made inattracting more people into the labour market, investing in human capital accumulation andincreasing the adaptability of both workers and enterprises to changing macroeconomicconditions.
Puheenjohtajamaat Irlanti, Alankomaat, Luxemburg ja Iso-Britannia tekivät vuoden 2004alussa yhteisen aloitteen, joka koski sääntelyuudistusten ottamista ensisijaiseksi tavoitteeksivuosina 2004–2005 ja ponnistelujen lisäämistä hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi.Useat euroalueen maat ovat toteuttaneet toimia julkisten hankintojen tehokkuuden ja avoimuuden lisäämiseksi.
Measures that aim to reduce longterm unemployment through retraining and seekto increase labour productivity through vocational and professional development and lifelonglearning continue to be priority areas for reform.
Jotkin maat lisäsivät myös kilpailu- ja sääntelyviranomaisten valtuuksia.Näyttää myös siltä, että valtion tukea on edelleen vähennetty ja sitä on kohdistettu horisontaalisiin tavoitteisiin viime vuosina, vaikka valtion tuilla on edelleen tärkeä rooli joillain toimialoilla, kuten kuljetusalalla.
Moreover, further reforms are needed toencourage labour mobility by improving the transferability of pensions and healthcare rightsand by allowing wage differentiation according to local, regional and sectoral differences inproductivity.
Euroalueen maat jatkoivat sääntelyuudistuksia verkkotoimialoilla, vaikka sääntelyä koskeva uudistusohjelma on vielä keskeneräinen. Tosiasiallista kilpailuatulisi kuitenkin edelleen lisätä aiemmin suojatuilla toimialoilla, kuten sähkö- ja kaasualoilla.
The structural reform agenda for product markets covers a wide range of areas.
Kaiken kaikkiaan erityisesti työmarkkinoiden rakenneuudistukset etenivät vuonna 2004, mutta uudistusten yleinen etenemisvauhti tuotti kuitenkin edelleen pettymyksen.
Among otherthings, the BEPGs urge Member States to foster competition in goods and services markets by:(i) transposing internal market directives more quickly into national legislation, (ii) furtheropening up public procurement, (iii) giving adequate powers and resources to competitionand regulatory authorities and ensuring their independence, (iv) reducing state aid and(v) encouraging market entry and effective competition in network industries.
Tämän seurauksena EU ei todennäköisesti saavuta Lissabonin prosessin tavoitteita, elleivät jäsenvaltiot tehosta toimiaan tarmokkaasti uudistusten toimenpanemiseksi. Rakenteellisten uudistustenvauhdittuminen uudelleen edistäisi talouden kokonaistehokkuutta ja vahvistaisi pitkän aikavälin kasvunäkymiä euroalueella, minkä lisäksi se myös voimistaisi talouden kestävää elpymistä.
The percentage of EU internal market legislation which Member States had not yet transposedinto national law (known as the “transposition deficit”) increased further.
louden kausivaihtelut viime vuonna ovat ilmeisesti johtuneet pääasiassa koko taloutta koskevista häiriöistä eikä niinkään toimialakohtaisista häiriöistä.
The European Commission has taken several steps to improve the functioning of the internal market, inparticular in the service sector, where some significant barriers to its functioning remain.
Useat eri indikaattorit osoittavat, että BKT:nmäärän kasvun hajonta pieneni euroalueenmaiden välillä vuonna 2004.
Manyof these barriers appear to be due to national regulations, for example administrative burdensand procedures for setting up subsidiaries in other EU countries.
BKT:n määränkeskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti nopeutui vuonna 2004 edellisvuotisesta kaikissa euroalueen maissa paitsi Kreikassa, missä kasvuvauhti oli kuitenkin edelleen suhteellisen vahva.
At the beginning of 2004 the Irish, Dutch, Luxembourg and British presidencies agreed upon a joint initiative to prioritiseregulatory reforms over the course of 2004 and 2005 and step up efforts to reduce theadministrative burden.
Kasvuvauhdin nopeutuminen johtui osaksimaailmantalouden kasvun elpymisestä.
Many countries have taken steps to improve the efficiency andtransparency of public procurement procedures.
kasvu ja kuluttajien tulojen ostovoiman heikkeneminen, mutta myös öljyn hinnan nousunvälilliset vaikutukset kansainväliseen ympäristöön.
In addition, some countries have increased thepowers and independence of their competition and regulatory authorities.
Maailmantalouden vahvaa kasvua vuoden2004 alussa seurasi kasvun vaimeneminenvuoden jälkipuoliskolla.
Moreover, the trendtowards reducing and redirecting state aid towards horizontal objectives seems to havecontinued over recent years, although state aid still plays an important role in some sectors,such as transport.
Talouskasvun vaimenemiseen vaikutti esimerkiksi vuoden 2004 puolivälistä alkanut öljyn hinnan nousu, joka osaltaan hidasti euroalueen vientiin kohdistuneenulkomaisen kysynnän kasvua vuoden jälkipuoliskolla.
Member States have continued to implement regulatory reforms in networkindustries, although the regulatory reform agenda in this area has not yet been completed.De facto competition in previously sheltered sectors, such as electricity and gas, should beincreased further.
Myös euron huomattavalla vahvistumisella vuonna 2003 oli viiveellinen negatiivinenvaikutus euroalueen kilpailukykyyn – huolimatta siitä, että euron vahvistuminen alensi öljyneuromääräistä tuontihintaa.
To sum up, further progress with structural reform was made in 2004, especially in labourmarkets, but overall the pace of reform remained disappointing.
Toimialoittainen tuotannon kasvu myötäili kokonaistuotannon kasvun kehitystä suhdannesyklin aikana.
As a result, the EU will mostlikely not be able to achieve the Lisbon targets unless Member States vigorously step up theirefforts to implement reform.
Teollisuuden ja puhtaasti markkinaehtoisten palvelujen arvonlisäyksen kasvuoli tasaista vuoden 2004 alkupuoliskolla, muttahidastui vuoden jälkipuoliskolla. Näin ollen ta-
Renewed momentum in the process of structural reform will notonly increase overall economic efficiency and enhance longerterm growth prospects, but willalso strengthen the basis for a sustained economic upswing.
TYÖMARKKINAT KOHENIVAT JA TUOTTAVUUSKASVOI VUONNA 2004Euroalueen työmarkkinatilanne ei muuttunutmerkittävästi vuonna 2004, joskin merkkejä tilanteen asteittaisesta paranemisesta on havaittavissa.
however.
Työllisyyden kasvu oli kuitenkin vaimeaa.
This was partly in line with thelagged response of employment to economicactivity but also reflected the unusualresilience of employment (measured in termsof persons employed) during the economicslowdown in 2001-03, which lessened the needto hire labour at this stage of the upturn.
Tämä vastasi osittain työmarkkinoiden viiveellistä reagointia taloudellisentoimeliaisuuden muutoksiin, mutta se oli myösseurausta epätavallisen vakaasta työllisyyskehityksestä (mitattuna työntekijöiden määrällä)talouskasvun hidastuessa vuosina 2001–2003,mikä on vähentänyt tarvetta palkata työvoimaatalouskasvun nyt nopeutuessa.
Whiledevelopments in the number of personsemployed were relatively stable during therecent cyclical phases, available evidenceindicates that employment in terms of hoursworked was more responsive to the businesscycle.
Työllisten määrän kehitys on ollut verrattain vakaata viimeaikaisten suhdannevaiheiden aikana. Käytettävissä olevat tiedot viittaavat kuitenkin siihen,että suhdannekehitys vaikutti enemmän tehtyjen työtuntien määrään.
This suggests that during the recentslowdown and subsequent recovery employersmay have decided to adjust employment morein terms of hours than in terms of personsemployed.
Saattaa olla, että talouskasvun viimeaikaisen hidastumisen ja sitäseuranneen elpymisen aikana työnantajat ovatmukauttaneet tehtyjen työtuntien määrää eivätkä niinkään työntekijöiden määrää.
After remaining broadly unchangedin 2003, employment rose throughout 2004 (see Table 4).
Euroalueen työttömyysaste pysyi jokseenkinvakaana eli 8,8 prosentissa vuonna 2004 (ks.kuvio 28).
The overall increase was moderate,
Eri ikä- ja sukupuoliryhmien työttömyysaste ei myöskään muuttunut merkittä-
Employment continued to decline in industry(excluding construction) in the course of 2004,although to a decreasing extent over successivequarters, while it rose continuously in theservices sector.
Työllisyys supistui edelleen teollisuudessa (ilman rakentamista) vuoden 2004 aikana, joskinsupistuminen hidastui neljänneksestä toiseen.Sitä vastoin työllisyys kasvoi jatkuvasti palvelusektorilla.
Labour productivity continuedto recover significantly during 2004(especially in the industrial sector) (see Chart 27).
Työn tuottavuus koheni edelleenhuomattavasti vuonna 2004 (erityisesti teollisuudessa) (ks. kuvio 27).
Labour productivity growth hadbeen increasing since mid-2003, reflectingusual cyclical developments in activity andemployment.
Työn tuottavuudenkasvu on nopeutunut vuoden 2003 puolivälistälähtien, mikä on johtunut taloudellisen toimeliaisuuden ja työllisyyden normaalista suhdannekehityksestä.
Table 4 Labour market developments
Taulukko 4. Työmarkkinoiden kehitys
(percentage changes compared with the previous period; percentages)
(prosenttimuutos edellisestä ajanjaksosta, prosentteina)
Rates of unemployment 4) Total Under 25 years25 years and over
Alle 25-vuotiaat25-vuotiaat ja sitä vanhemmat
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Includes fishing, hunting and forestry.2) Includes manufacturing, construction, mining and quarrying, electricity, gas and water supply.3) Excludes extra-territorial bodies and organisations.4) Percentage of the labour force according to ILO recommendations.
Lähteet: Eurostat ja EKP:n laskelmat.1) Sisältää kalastuksen sekä riista- ja metsätalouden.2) Sisältää tehdasteollisuuden, rakentamisen, kaivosteollisuuden (mineraalien kaivu), sähkö-, kaasu- ja vesihuollon.3) Ei sisällä kansainvälisiä järjestöjä eikä ulkomaisia edustustoja.4) Prosentuaalinen osuus työvoimasta ILOn suositusten mukaan.
(annual percentage changes)
Työttömyys
(monthly data; seasonally adjusted) annual change in millions (left-hand scale) 1)percentage of the labour force (right-hand scale) whole economyindustry excl. construction
(kuukausihavaintoja, kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja)
Source: Eurostat.
Lähde: Eurostat.Huom.
Source: Eurostat.Note: Data refer to the Euro 12 (including periods prior to 2001).1) Annual changes are not seasonally adjusted.
12 maata käsittävän euroalueen tietoja (myös vuotta2001 edeltäneeltä ajalta).1) Vuosimuutoksia ei ole puhdistettu kausivaihtelusta.
dispersion of unemployment rates among euroarea countries declined slightly in 2004.
EUROALUEEN DEMOGRAFISTEN MUUTOSTEN MAHDOLLISET VAIKUTUKSET
The unemployment rate in the euro arearemained broadly stable at 8.8% in 2004 (see Chart 28).
Tällainen kehitys on seurausta useimpien euroalueen maiden alhaisesta syntyvyydestä ja elinajanodotteen pitenemisestä.
There was also no significant changerecorded in the unemployment rates by agegroup and by gender.
Vaikka väestönkehitystä koskeviin ennusteisiinliittyy huomattavan paljon epävarmuutta, samanlainen kehitys näkyy useimmissa ennusteissa,myös Eurostatin ja YK:n.
However, the number ofunemployed decreased by about 50,000persons overall in 2004, after having increasedmarkedly in 2003.
Tässä kehikossa tarkastellaan demografisten muutosten tärkeimpiävaikutuksia.
These signs of improvement,albeit modest, were in line with otherindications of a turning-point in the labourmarket.
Euroalueen maita koskevien viimeisimpien ennusteiden mukaan (YK:n väestöennuste vuodel- ta 20021
These include developments in thenumber of vacancies, which increased in thesecond half of 2004 after having fallencontinuously since 2001.
) euroalueen syntyvyyden odotetaan pysyvän alle uusiutumistason eli noin kaksi lasta naista kohden vuoteen 2050 ulottuvana ajanjaksona.
The unemployment rate in most euro areacountries was broadly unchanged on averagebetween 2003 and 2004, although theunemployment figures recorded in somecountries were affected to some extent bystatistical changes.
1Ennusteen oletukset syntyvyydestä perustuvat keskimääräiseen syntyvyyteen, jota voidaan pitää todennäköisimpänä. Ks. YK:n julkaisu ”World Population Prospects: The 2002 Revision”.
POTENTIAL EFFECTS OF DEMOGRAPHIC CHANGE IN THE EURO AREA
Euroalueen keskeiset demografiset kehityspiirteet
Main demographic developments in the euro area population growth rate (percentage change; left-hand scale)
% 15–64-vuotiaista (vasen asteikko)% yli 65-vuotiaista ja sitä vanhemmista (vasen asteikko)Vanhushuoltosuhde (oikea asteikko)
% of population aged 15-64 (left-hand scale)% of population aged 65 and above (left-hand scale)old age dependency ratio (right-hand scale) total fertility rate (left-hand scale)life expectancy (years; right-hand scale)
Väestön kasvuvauhti (prosenttimuutos; vasen asteikko)Syntyvyys (vasen asteikko)Elinajanodote (vuosia; oikea asteikko)
Sources: United Nations 2002 World Population Prospects (medium fertility variant) and ECB calculations.1The figures in this paragraph and the charts refer to the “medium variant” assumptions regarding fertility, which can be seen as themost likely.
Lähteet: Yhdistyneiden kansakuntien väestöennusteet vuodelta 2002 (keskimääräinen syntyvyys) ja EKP:n laskelmat.
ECB Annual Report 2004
Taloudelliset vaikutukset
Estimates by the European Commission’s Economic Policy Committee’s Working Group on Ageing Population suggest additional pension expenditure ofbetween 3% and 6% of GDP by 2050 in most euro area countries.
julkisten eläkemenojen kasvu vuoteen 2050 mennessä vastaa 3–6:ta prosenttia BKT:stä.
A further increase in expenditureof 2% to 4% of GDP could result from rising health and longterm care costs.
Lisäksi kasvavien terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitomenojen voidaan katsoa vastaavan 2–4:ääprosenttia BKT:stä.
Population ageing is also likely to induce changes in the structure of financial markets and thepricing of financial assets.
Väestön ikääntyminen saattaa aiheuttaa muutoksia myös rahoitusmarkkinoiden rakenteeseenja rahoitusvarallisuuden hinnoitteluun.
Households of different generations typically hold differentamounts of financial assets and choose assets with different risk profiles for their investmentportfolios.
Kotitalouksien rahoitusvarallisuuden määrä ja sijoitussalkkujen riskiprofiilit vaihtelevat yleensä sukupolvesta toiseen.
Given that long-run demand for housing depends, inter alia, on the number ofhouseholds in an economy, demographic changes may also affect real estate prices.Furthermore, pension reforms, in particular a move towards more private funding, are likely tohave a significant effect on financial markets as the role of institutional investors, such aspension funds and insurance corporations, increases.
Asuntojen pitkän aikavälin kysyntään vaikuttaa esimerkiksi kotitalouksien määrä, minkä vuoksi demografiset muutokset saattavat vaikuttaa myös asuntojen hintoihin. Lisäksi eläkeuudistuksilla – erityisesti yksityisen rahoituksen lisääntymisellä – on todennäköisesti huomattava vaikutus rahoitusmarkkinoihin institutionaalisten sijoittajien, kuten eläkerahastojen ja vakuutusyhtiöiden aseman kasvaessa.
The limited availability of long timeseries of financial prices, measurement problems and the fact that typically only a smallfraction of the population hold equities limit the extent to which possible effects ofdemographic change on financial markets can be quantified.
Demografisten muutosten rahoitusmarkkinoihin mahdollisesti aiheuttamien vaikutusten mittaamista rajoittavat rahoitusvarallisuutta koskevien pitkien aikasarjojen rajallinen saatavuus, mittausongelmat sekä se, että vain pieni osa väestöä omistaa osakkeita.
However, simulations carried outusing models based on the “life-cycle” theory generally find that an ageing population impliesa decrease in financial asset prices (both equities and bonds) and an increase in the requiredequity premium when the currently active population retires.
Elinkaariteoriaan perustuvien simulointien perusteella voidaan kuitenkin todeta, että väestön ikääntyminen laskee rahoitusvarallisuuden (sekä osakkeiden että joukkolainojen) hintoja ja nostaa osakkeiden riskipreemiota, kun työelämässä tällä hetkellä oleva väestö jää eläkkeelle.
To cope with such effects of demographic change, governments need to undertakecomprehensive reforms.
Jotta näistä demografisten muutosten vaikutuksista voidaan selvitä, hallitusten on tehtävä laajoja uudistuksia.
Such reforms should aim to address specific problems in pension andhealthcare systems, reduce overall public debt and strengthen the forces driving economicgrowth.
Uudistuksilla on pyrittävä ratkaisemaan eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien erityisongelmia, vähentämään julkista velkaa ja lujittamaan kokonaiskasvua edistäviätekijöitä.
Within the EU, governments have agreed on a three-pronged strategy.
EU-maiden hallitukset ovat yhdessä laatineet kolmiosaisen strategian.
This strategywas first set out in the 2001 BEPGs and comprises three broad objectives: to raise employment
Tämä strategia mainittiin ensimmäisen kerran vuoden 2001 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa, jasille on asetettu kolme yleistä tavoitetta: työllisyyttä on lisättävä, julkista velkaa on vähennettävä, ja eläkejärjestelmiä on uudistettava mm. rahastointia lisäämällä.
ECB Annual Report 2004
Julkisen velan korkomeno-
rates, reduce government debt and reform pension systems, including moves towards greaterreliance on funding.
jen väheneminen myös vapauttaisi käyttöön julkisen talouden resursseja ja antaisi maiden hallituksille enemmän mahdollisuuksia selviytyä ennalta arvaamattomasta kehityksestä.
A first important stepis to further reduce the disincentives to work currently persisting within a number of euro arealabour markets due to the interplay of taxes and benefits and the provision of early retirementschemes.
Eläkejärjestelmiin kohdistuvien paineiden laajuuden vuoksi eläkeuudistuksissa on syytä noudattaa kahdenlaisia strategioita.
Such systems create disincentives particularly for second earners, low-paid workers,the youngest and oldest workers, and women.
Ensiksi nykyisten rahastoimattomien järjestelmien etuuksienja maksujen rakennetta on tarkistettava edelleen (parametriuudistukset).
Policies to increase female labour marketparticipation must make it easier for women to combine family and work by increasing theflexibility of working hours and improving services for childcare and care of the elderly.Furthermore, in some cases it might be useful to improve incentives to continue working laterin life, for example through gradual exit-from-work policies and increased provision of parttime or temporary positions for older workers.
Näitä uudistuksiaovat esimerkiksi etuuksien laskentakaavojen sekä eläke-etuuksien indeksiehtojen tarkistus.Tällaisten parametriuudistukset lisäksi useimpien maiden on myös muutettava eläkejärjestelmät rahastoiviksi järjestelmiksi ja monipuolistettava eläkkeiden rahoitusjärjestelmiä (systeemiuudistukset).
However, there must also be sufficientincentives for employers to hire and/or retain older workers. Moreover, many countries willneed to embark on a sustained process of investment in human capital and research anddevelopment in order to offset the possible effects of population ageing on labour and totalfactor productivity.
Näin eläkkeet voitaisiin rahoittaa eläkerahastojen kautta kertyneellä pääomalla sen sijaan, että käytettäisiin ainoastaan tämänhetkisiin työtuloihin perustuvia tulonsiirtoja.Onkin luotava ratkaisuja, jotka edesauttavat sellaisen infrastruktuurin kehittämistä, jota rahastot tarvitsevat voidakseen tehokkaasti kohdentaa eläkesäästöjä ja hallitakseen siihen liittyviä riskejä sekä suojellakseen eläkesäästöjä keinottelulta.
Reducing public debt would contribute to improving fiscal sustainability and thus make publicfinances less vulnerable to the impact of demographic changes.
Väestökehityksen ennusteet osoittavat, että euroalueen demografisten muutosten vaikutuksetalkavat todella ilmetä noin vuonna 2015.