natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For instance, the EU Framework decision on Racism and Xenophobia prohibits intentional conduct publicly inciting to violence or hatred directed against a group of persons on the basis of their race, colour, religion, descent or national or ethnic origin.
Sisältöä ja ohjelmasuunnittelua koskevat päätökset ovat osa monikulttuurisuusstrategiaa, ja niissä on otettava huomioon maahanmuuttajien tarpeet, toiveet ja edustus muiden kohdeyleisöryhmien ohella.
The new Audiovisual Media Services Directive must be transposed into national law by the end of 2009.
EBU:n kulttuurienvälisyyttä ja monikulttuurisuutta tukevan ryhmän tehtävänä on helpottaa TV-ohjelmien kulttuurienvälistä vaihtoa niin, että EBU:n jäsenet voivat vaihtaa keskenään lyhytdokumentteja, joissa esitellään eurooppalaisten yhteiskuntien monikulttuurisuutta, ja mukauttaa niitä omiin lähetystarpeisiinsa.
Regulations on combating discrimination and promoting diversity already exist at the national, European, and international level and can be used more effectively by media and integration stakeholders.
Alankomaalainen yleisradioyhtiö PSB NOS käyttää päätöksenteon apuvälineenä kvantitatiivista analyysia, jonka avulla selvitetään, miten eri (muun muassa etniset) ryhmät ovat
The key task of the German Press Council and its complaints committees is to investigate and decide upon individual complaints on publications or goings-on in the press.
Valvontaelimiä ovat muun muassa riippumattomat yleisradiotoiminnan viranomaiset, journalistiliitot, lehdistön valituslautakunnat, valtuutetut, parlamentit ja lehdistöstä vastaavat ministeriöt.
Because the Council is an institutionalised organ of the major associations of the press under private law, it has powers as a voluntary self-monitoring body that come from its reputation as a qualified private critic to which every individual can appeal.
Mediaa säätelevät epäsuorasti myös lait, joissa kielletään vihapuhe, herjaus ja kunnianloukkaus. Paitsi kansallisella tasolla mediaa säännellään myös Euroopan ja kansainvälisellä tasolla (Unesco, EU, Euroopan neuvosto, ETYJ).
In recent times, there were several occasions when the guidelines were expanded and updated : for instance in relation to the prohibition of discrimination, the glorification of violence and the permissibility of stating peoples‘names in crime reporting.
Esimerkiksi rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa koskevassa EU:n puitepäätöksessä kielletään ”julkinen yllyttäminen väkivaltaan tai vihaan, joka kohdistuu rodun, ihonvärin, uskonnon, syntyperän taikka kansallisen tai etnisen alkuperän mukaan määräytyvään ihmisryhmään”.
Where there is insufficient regulation in place, Member States can look to UNESCO’s Convention on cultural diversity (2005) and the Council of Europe’s Declaration on the Public Service Remit in the Information society (2006) and recommendation of its Committee of Ministers to Member States on media pluralism and diversity on content (2007).
Niin kansallisella tasolla kuin Euroopan ja kansainvälisellä tasolla on jo annettu säännöksiä, joiden avulla pyritään torjumaan syrjintää ja edistämään monikulttuurisuutta, ja media ja kotouttamisalan sidosryhmät voivat tehostaa niiden soveltamista.
•Complaints on the grounds of race, ethnicity, nationality and religion and belief can often only be made by the person/s named in a story, not by others who take offence.
Saksan lehdistöneuvoston ja sen valituslautakunnan keskeisenä tehtävänä on tutkia ja ratkaista julkaisuihin tai lehdistön toimintaan kohdistuvia yksittäisiä kanteluita.
Furthermore, there may be no prohibition on discriminatory references to groups of people, for example immigrants and asylum seekers ;
Koska lehdistöneuvosto on yksityisoikeuden mukaan perustettu suurimpien lehdistöalan järjestöjen elin, sillä on vapaaehtoisuuteen perustuvana itsesääntelyelimenä arvovaltaa, joka perustuu sen maineeseen asiantuntevana yksityisenä arvioijana, johon kuka tahansa yksityishenkilö voi vedota.
This is likely to be judged in relation to the significance in the context of the story as a whole, rather than the significance for the complainant or for social cohesion ;
Viime aikoina ohjeistusta on laajennettu ja päivitetty useaan otteeseen.
•The penalties for failing to abide by the code of practice may not be harsh ; for example, the editor may merely be obliged to publish the criticisms of the regulatory body, which often takes place many months later, too late to have an impact or to reduce the damage done.
Uusia ohjeita on annettu esimerkiksi syrjinnän ja väkivallan ihannoinnin kieltämisestä ja henkilöiden nimien mainitsemisesta rikosuutisten yhteydessä.
Media organisations can agree on new instruments for self-regulation, such as a code of conduct or ethics and guidelines on editorial policies for tolerance.
Jos sääntely on puutteellista, jäsenvaltiot voivat etsiä tukea ratkaisuilleen kulttuurista monimuotoisuutta koskevasta Unescon yleissopimuksesta (2005), julkisen palvelun tehtävää
The features of news content which need to be addressed are outlined in a 2003 review of research on racism and cultural diversity in the European media.
Itsesääntely ei sinänsä estä maahanmuuttajien ja maahanmuuttajaryhmien epäoikeudenmukaista ja syrjivää kohtelua tiedotusvälineissä.
•Source use : Immigrants themselves are rarely the source, even if the story affects them directly ; the voice of immigrants is given lesser prominence, is attributed lesser credibility, and is often quoted selectively in combination with negative themes, and/or portrayed in stereotypical roles ; the media fails to reflect the full diversity of opinions by relying on the opinions of a limited number of representatives ; and immigrants are rarely included as news actors in media coverage that is not immigrant-related ;
•Kantelun rotuun, etniseen ryhmään, kansalaisuuteen, uskontoon tai vakaumukseen liittyvästä kaltoinkohtelusta voivat usein tehdä ainoastaan asianomaiset nimeltä mainitut henkilöt, eivät itsensä loukatuiksi tuntevat ulkopuoliset. Sitä paitsi syrjintäkielto ei välttämättä kata ihmisryhmiin, esimerkiksi maahanmuuttajiin tai turvapaikanhakijoihin, kohdistuvia syrjiviä ilmauksia.
•Lack of contextual information : Background reporting is scarce and as a result, information on immigration issues is rarely placed in context.
•Jos kantelu koskee tietojen virheellisyyttä, kantelijan on osoitettava, että virhe on merkittävä.
Little attention is given to the daily lives and circumstances of immigrants, or to the reasons for these.
Tätä taas arvioidaan todennäköisesti suhteessa siihen, miten merkittävä maininta on suhteessa koko tarinaan eikä niinkään sen suhteen, miten merkittävä se on kantelijan tai sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta.
For example, the media may portray asylum seekers as living off the state without mentioning that government policies make it illegal for them to work ;
•Käytännesääntöjen rikkomisesta aiheutuvat seuraamukset eivät ole välttämättä kovin ankaria; saattaa esimerkiksi riittää, että päätoimittaja julkaisee sääntelyelimen esittämän arvostelun, mikä yleensä tapahtuu kuukausia itse tapahtuman jälkeen, jolloin oikaisulla ei ole enää vaikutusta eikä se voi korjata aiheutunutta vahinkoa.
•Emphasis on negativity : News items may involve sensationalist and selective reporting and playing on public prejudices.
Näiden esteiden voittamiseksi viestintäalan ja eri organisaatioiden käytännesäännöissä on puututtava maahanmuuttajakysymyksiin liittyvän vääristelyn ja virheellisen tiedon taustoihin.
News stories that over-represent immigrants in stories about crime may reinforce the belief or perception that criminal activity is inextricably linked to particular immigrant groups.
Mediaorganisaatiot voivat sopia uusista itsesääntelyvälineistä, esimerkiksi käytännesäännöistä tai eettisistä säännöistä ja ohjeista, joita toimituspolitiikassa sovelletaan suvaitsevaisuuden edistämiseksi.
Positive stories, particularly about migrants’ economic contribution to society, are often more rare ;
Vuonna 2003 laadittiin selvitys rasismista ja monikulttuurisuudesta eurooppalaisessa mediassa.
•Relations between media and politics : Political agendas have a strong influence on the portrayal of immigrants in the media.
•Lähteiden käyttö: Maahanmuuttajat ovat harvoin itse tietolähteenä, vaikka uutinen koskisi heitä suoraan.
Immigration can be depicted by extremists as a threat to the current way of life – to cultural norms and values, national identity, the standard of living, the welfare state, and employment opportunities.
Maahanmuuttajien oma ääni saa yleensä vähemmän huomiota, sitä pidetään vähemmän uskottavana ja heitä siteerataan usein valikoivasti maahanmuuttajakielteisten aiheiden yhteydessä ja/tai heidät esitetään stereotyyppisissä rooleissa.
In addition, codes of conduct should seek to prevent the use of incorrect (and inflammatory) terminology, for example ‘illegal asylum seekers.’
Media ei tuo esiin mielipiteiden koko kirjoa, vaan esittää ainoastaan joidenkin harvojen edustajien näkemykset. Maahanmuuttajia otetaan harvoin mukaan muihin kuin maahanmuuttoa koskeviin uutisaiheisiin.
Editors can encourage journalists to foster intercultural understanding by reporting negative news items in a balanced and critical way.
•Taustatietojen puuttuminen: Kun taustatiedot ovat puutteelliset, maahanmuuttoon liittyvät tiedot jäävät usein irrallisiksi.
This type of report is devoid of inflammatory language and stereotypes. Providing contextual information ensures that stories are based on facts rather than assumptions.
Maahanmuuttajien arkeen ja elinolosuhteisiin tai siihen, miksi ne ovat sellaiset kuin ovat, kiinnitetään harvoin huomiota.
Journalists can also confront assumptions these immigrants by interviewing immigrants for non-immigration news items or by expanding their immigration news into new subjects like immigrant community foods, sport, culture, music, cinema, food, and fashion.
Mediassa saatetaan esimerkiksi todeta, että maahanmuuttajat elävät valtion kustannuksella mainitsematta, että valtion harjoittama politiikka nimenomaan kieltää heiltä työnteon.
To ensure relevancy and accuracy, guidelines can also be developed in conjunction with civil society organisations and community leaders. Guidance can include information on :
•Kielteisten näkökohtien korostaminen: Uutisaiheisiin saattaa sisältyä sensaatiohakuista ja valikoivaa raportointia ja yleisten ennakkoluulojen vahvistamista.
•The correct and appropriate terminology for reporting immigrant issues ;
Uutiset, joissa maahanmuuttajat esitetään rikosaiheiden yhteydessä suhteettoman usein, voivat vahvistaa uskomusta tai käsitystä siitä, että rikollisuus liittyy erottamattomasti tiettyihin maahanmuuttajaryhmiin.
•The ethnic composition of the country, region or community they represent and the cultural and religious practices of these immigrant communities ;
Myönteisiä seikkoja, esimerkiksi maahanmuuttajien taloudellista panosta yhteiskuntaelämään, käsitellään harvemmin.
•Contacts in the immigrant community and ethnic media.
•Tiedotusvälineiden ja politiikan väliset suhteet: Poliittiset tarkoitusperät vaikuttavat voimakkaasti siihen, miten maahanmuuttajat esitetään tiedotusvälineissä.
Media organisations can ensure that transgressions of the code of conduct are addressed as soon as possible, for example, immediately responding with corrections or implementing ‘Reader’s Editors’ that often act as mediators to avoid legal action.
Ääriryhmät saattavat esittää maahanmuuttajat uhkana perinteiselle elämäntavalle, kulttuurisille normeille ja arvoille, kansalliselle identiteetille, elintasolle, hyvinvointivaltiolle ja työllistymismahdollisuuksille.
Complaints councils and media ombudsmen can play a constructive role in self-regulating the industry, reinforcing ethical standards and supporting integration by :
Käytännesääntöjen avulla olisi myös pyrittävä estämään virheellisten (ja vihaa lietsovien) termien käyttöä (esimerkkinä ”laiton turvapaikanhakija”).
•Monitoring the media output in regard to immigrant issues ;
Taustatietojen avulla voidaan varmistaa, että tarinat perustuvat tosiseikkoihin eivätkä pelkkiin olettamuksiin.
•Increasing the visibility of self-regulation to the public ;
Ohjeissa voitaisiin käsitellä muun muassa seuraavia seikkoja:
•Providing free and transparent complaints procedures ;
• asianmukainen terminologia, jota on käytettävä maahanmuuttokysymyksiä koskevissa uutisissa
•Ensuring decisions are credibly and swiftly taken and enforced ;
•maahanmuuttajien edustaman maan, alueen tai yhteisön etninen koostumus ja maahanmuuttajayhteisöjen kulttuuriset ja uskonnolliset käytännöt
•Raising awareness among journalists and editors about existing codes and ethical standards.
•yhteyshenkilöt maahanmuuttajayhteisössä ja etnisen median parissa.
Self-regulation can be evaluated through effective media complaints procedures and through monitoring by a range of credible stakeholders.
Valituslautakunnat ja mediavaltuutetut voivat osallistua viestintäalan itsesääntelyyn rakentavasti vahvistamalla eettisiä normeja ja tukemalla kotoutumista esimerkiksi seuraavilla tavoilla:
The Portuguese High Commission for Immigration and Intercultural Dialogue (ACIDI) monitors the portrayal of immigrants and immigration in the media.
•valvomalla maahanmuuttokysymyksiin liittyvää tiedotusvälineiden sisältöä
Providing materials, trainings, and dialogue platforms on intercultural competence is one highly practical way to work directly with media professionals during their studies and all throughout their professional development.
Kulttuurienvälisiä valmiuksia koskevien oppimateriaalien, koulutuksen ja keskustelufoorumien laatiminen on erittäin käytännönläheinen tapa tehdä yhteistyötä suoraan viestinnän ammattilaisten kanssa sekä heidän koulutuksensa yhteydessä että heidän työuransa aikana.
The first step is securing commitment from media educators and administrators.
Ensimmäiseksi on varmistuttava siitä, että viestintäalan kouluttajat ja hallinnoijat ovat sitoutuneet näiden valmiuksien kehittämiseen.
Good media practice can be encouraged by media organisations, government and civil society by awarding prizes for excellence.
Mediaorganisaatiot, hallintoelimet ja kansalaisyhteiskunta voivat kannustaa tiedotusvälineitä soveltamaan hyviä käytänteitä palkitsemalla ansiokkaita toimijoita.
Feedback from underrepresented groups in the media can be used to design targeted recruitment strategies, making journalism a more attractive career option for young immigrants.
Mediassa aliedustettuina olevien ryhmien palautteen avulla voidaan suunnitella kohdennettuja rekrytointistrategioita, joiden yhteydessä toimittajan ammattia esitellään nuorille maahanmuuttajille houkuttelevana vaihtoehtona.
Mentoring and development opportunities for both new and current professionals from immigrant backgrounds are effective tools for enhancing a media organisation’s diversity policy on recruitment, promotion, and retention.
Sekä uusille että jo työelämässä oleville maahanmuuttajataustaisille media-ammat-tilaisille tarjottava mentorointi ja kehitysmahdollisuudet ovat hyvä keino tehostaa mediaorganisaation monikulttuurisuuspolitiikkaa niin rekrytoinnin ja ylenemisen kuin työntekijöiden työssäviihtymisen osalta.
State authorities and civil society actors play a key role in facilitating employment avenues and the recognition of the skills and qualifications of one often untapped resource—foreign-trained media professionals and, specifically, journalists in exile.
Viranomaiset ja kansalaisyhteiskunnan toimijat ovat keskeisessä asemassa, kun halutaan tunnustaa erään usein käyttämättä jäävän resurssin eli ulkomailla koulutuksensa saaneiden viestintäalan ammattilaisten ja erityisesti maanpakoon joutuneiden journalistien taidot ja ammattipätevyys ja tarjota heille työtilaisuuksia.
Successful diversity strategies require media organisations to design implementation mechanisms and monitor effectiveness.
Onnistuakseen monikulttuurisuusstrategiat edellyttävät, että mediaorganisaatiot suunnittelevat täytäntöönpanomekanismeja ja seuraavat toiminnan tuloksellisuutta.
As part of diversity strategies, content and programming decisions take into account the needs, wants and representation of immigrants among other target audience groups.
Sisältöä ja ohjelmasuunnittelua koskevat päätökset ovat osa monikulttuurisuusstrategiaa, ja niissä on otettava huomioon maahanmuuttajien tarpeet, toiveet ja edustus muiden kohdeyleisöryhmien ohella.
Regulations on combating discrimination and promoting diversity already exist at the national, European, and international level and can be used more effectively by media and integration stakeholders.
Niin kansallisella kuin Euroopan ja kansainvälisellä tasolla on jo annettu säännöksiä, joiden avulla pyritään torjumaan syrjintää ja edistämään monikulttuurisuutta, ja media ja kotouttamisalan sidosryhmät voivat tehostaa niiden soveltamista.
Media organisations can agree on new instruments for self-regulation, such as a code of conduct or ethics and guidelines on editorial policies for tolerance.
Mediaorganisaatiot voivat sopia uusista itsesääntelyvälineistä, esimerkiksi käytännesäännöistä tai eettisistä säännöistä ja ohjeista, joita toimituspolitiikassa sovelletaan suvaitsevaisuuden edistämiseksi.
Self-regulation can be evaluated through effective media complaints procedures and through monitoring by a range of credible stakeholders.
Itsesääntelyä voidaan arvioida tehokkaiden kantelumenettelyjen avulla ja antamalla valvonta erilaisten luotettavien sidosryhmien tehtäväksi.
Chapter 3 Awarenessraising and migrant empowerment
3. luku Tietoisuuden lisääminen ja maahanmuuttajien voimaannuttaminen
Awarenessraising and migrant empowerment
Tietoisuuden lisääminen ja maahanmuuttajien voimaannuttaminen
Awarenessraising increases people’s knowledge of, and sensitivities to, integration.
Tietoisuuden lisääminen kartuttaa ihmisten tietoja kotouttamisesta, jolloin he myös reagoivat siihen liittyviin kysymyksiin herkemmin.
It allows the groups concerned to develop more informed opinions on diversity and helps to participate meaningfully in the integration process.
Tietoisuuden lisääntyessä eri väestöryhmät voivat muodostaa mielipiteitä monikulttuurisuudesta tietojen perusteella, mikä auttaa niitä osallistumaan kotoutumisprosessiin merkityksellisellä tavalla.
Empowerment increases immigrants’ resources and capacity, enabling them to make more informed choices and take action to bring about integration.
Voimaannuttaminen puolestaan lisää maahanmuuttajien resursseja ja valmiuksia, niin että he voivat tehdä tietoisia valintoja ja toteuttaa toimenpiteitä kotoutumisen edistämiseksi.
The concepts of awarenessraising and empowerment bring together Common Basic Principles 1, 6, 7, and 9, reinforcing the idea that integration is a two-way process of mutual accommodation between immigrants and the host society.
Tietoisuuden lisäämistä ja voimaannuttamista käsitellään yhteisissä perusperiaatteissa 1, 6, 7 ja 9.
Both groups can engage together as residents through frequent interaction ; as volunteers through access to mainstream institutions and organisation partnerships ; and as local citizens through participation in integration policy-making.
Nämä käsitteet vahvistavat ajatusta siitä, että kotoutuminen on kahdensuuntainen prosessi, jossa sekä maahanmuuttajat että vastaanottavan maan kansalaiset oppivat elämään yhdessä.
This chapter is divided into two sections which explain how practitioners can translate these approaches and their objectives into the various steps of quality project management.
Tämä luku jakautuu kahteen osaan, joissa kerrotaan, miten käytännön toimijat voivat hyödyntää näitä lähestymistapoja ja niihin liittyviä tavoitteita laadukkaan projektinhallinnan eri vaiheissa.
The dynamics between awarenessraising and migrant empowerment
Tietoisuuden lisäämisen ja maahanmuuttajien voimaannuttamisen vuorovaikutus
The first section takes a step-by-step approach to awareness-raising.
Ensimmäisessä jaksossa tarkastellaan tietoisuuden lisäämistä vaihe vaiheelta.
Often in the form of information campaigns and events, these measures provide a specific target group (the general public, policy-makers, immigrants, etc) with information on facts and experiences of a certain integration topic.
Toimenpiteet on suunnattu tietyille kohderyhmille (esimerkiksi suuri yleisö, päättäjät, maahanmuuttajat), ja niiden yhteydessä esitetään tosiseikkoihin ja kokemuksiin perustuvaa tietoa erilaisista kotouttamiseen liittyvistä teemoista.
Increasing the target group’s knowledge and sensitivities allows them to have more informed opinions about diversity and to more actively participate in the integration process, thus impacting on the mutual adaptation of all citizens.
Kun kohderyhmän tietoisuus jostakin asiasta ja sen myötä herkkyys havaita siihen liittyviä seikkoja lisääntyvät, tulee myös mahdolliseksi muodostaa tietoon perustuvia mielipiteitä monikulttuurisuudesta ja osallistua aktiivisemmin kotoutumisprosessiin, mikä vaikuttaa kaikkien kansalaisten keskinäiseen mukautumisprosessiin.
The second section tackles empowerment.
Toisessa jaksossa käsitellään voimaannuttamista.
Often in the form of trainings, partnerships, and work placements, these measures provide individual immigrants and representatives of immigrant associations with opportunities to articulate and act on their needs.
Voimaannuttamista toteutetaan usein koulutuksen, kumppanuustoiminnan ja työharjoittelun muodossa. Toimenpiteet antavat yksittäisille maahanmuuttajille ja maahanmuuttajajärjestöjen edustajille tilaisuuden tuoda esiin omia tarpeitaan ja toimia niiden pohjalta.
Increasing the capacity and resources of immigrants allows them to make their own choices about their integration situation and take action to improve it, thus enabling greater participation and representativeness in public life.
Kun maahanmuuttajat saavat lisää valmiuksia ja resursseja, he voivat tehdä omia valintoja kotoutumistilanteensa suhteen ja pyrkiä parantamaan sitä omin voimin, niin että he voivat lisätä osallistumistaan ja edustustaan julkisessa elämässä.
Awarenessraising and empowerment are distinct but mutually reinforcing actions aimed at counteracting discrimination and marginalisation.
Tietoisuuden lisääminen ja voimaannuttaminen ovat erillisiä, mutta toisiaan vahvistavia toimintoja, joiden tarkoituksena on torjua syrjintää ja syrjäytymistä.
Likewise, empowerment measures raise migrants’ profile and raise integration issues on the public agenda.
Tietoisuuden lisäämiseen tähtäävät toimet, jotka perustuvat yksittäisten maahanmuuttajien kokemuksiin
3.1 Awarenessraising : informing opinion and activating the public
Maahanmuuttajat, jotka ovat saaneet lisää valmiuksia ja resursseja, voivat merkittävällä tavalla edistää tietoisuuden lisäämistä.
Public misunderstandings on migrants’ attitudes, characteristics and their presence in the country of residence (migration flow, number of migrant workers in the labour market, etc) create conditions that encourage ethnocentrism and discrimination among the population, segregation and marginalisation among immigrants, and inaction or backtracking in policy.
Suuren yleisön keskuudessa vallitsevat väärinkäsitykset maahanmuuttajien asenteista, ominaisuuksista ja heidän oleskelustaan uudessa asuinmaassa (esimerkiksi muuttovirtojen laajuus, maahanmuuttajataustaisen työvoiman määrä työvoimamarkkinoilla) ovat omiaan lietsomaan etnosentristä ajattelua ja syrjintää koko väestön parissa, syventämään maahanmuuttajien eriytymistä ja syrjäytymistä sekä lamaannuttamaan tai jopa taannuttamaan päätöksentekoa.
For example, a lack of accurate information and awareness on the part of the host society was identified as the most important challenge to addressing workplace diversity and anti-discrimination, according to the nearly 800 European businesses that replied to the European Commission’s DG Employment and Social Affairs’ 2005 questionnaire for its ‘Business Case for Diversity’.
Todenmukaisten tietojen ja tietoisuuden puute vastaanottavassa yhteiskunnassa onkin koettu suurimmaksi ongelmaksi työpaikkojen monikulttuurisuuden ja syrjinnän torjunnan edistämisessä, kuten Euroopan komission työllisyys- ja sosiaaliasioiden pääosaston vuonna 2005 laatimassa selvityksessä Business Case for Diversity todettiin. Asiaa koskevaan kyselyyn vastasi lähes 800 eurooppalaista yritystä.