natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Chart 15 Breakdown of HICP inflation: mainsub-components
(vuotuinen prosenttimuutos, kuukausihavaintoja)
(annual percentage changes; monthly data)
(vuotuinen vaikutus prosenttiyksikköinä, kuukausihavaintoja)
(annual percentage point contributions; monthly data) total HICP (left-hand scale)unprocessed food (right-hand scale)energy (right-hand scale)
Koko YKHI (vasen asteikko)Jalostamattomat elintarvikkeet (oikea asteikko)Energia (oikea asteikko)
1.5 total HICP excl. energy and unprocessed foodprocessed foodnon-energy industrial goodsservices
Koko YKHI ilman energian ja jalostamattomien elintarvikkeiden hintoja
rise in US dollar-denominated oil prices (see Chart 16).
dollarimääräisen hinnan nousun vaikutusta (ks.kuvio 16).
In2003headlineinflation wasparticularlyresilient to the subdued economic activity and,despite some direct impact via energy prices, tothe appreciation of the euro.
Vuonna 2003 kokonaisinflaatio pysyi suhteellisen vakaana vaimean talouskasvun ja – huoli-mattaenergianhinnankauttavälittyvistäsuorista vaikutuksista – myös euron vahvistumisen vaikutuksesta.
This was also truefor the HICP excluding energy and unprocessedfood.
Myös ilman energiaa jajalostamattomia elintarvikkeita laskettu YKHIpysyi vakaana.
Processedfoodpricesin2003 were mainlyinfluenced by increases in tobacco prices as aresult of increases in indirect taxation in somecountries both in the first few months of theyear and, especially, in the latter part of theyear.
Jalostettujen elintarvikkeiden hintoihin vaikuttivuonna 2003lähinnätupakan hinnan nousu,mikäoliseuraustavälillisenverotuksenkiristymisestä eräissä Euroopan maissa vuoden kokonaisinflaatioon väheni ja inflaatiovauhtijatkoi aiempaa hidastumistaan.
This translated into a contribution of this
Toukokuussa2003 se oli 1,8 % eli hitaimmillaan kolmeenvuoteen.
Services prices growth in 2003 showed a gradual decline from the fairly high level reached in 2002.
Vuodenjälkipuoliskolla kokonaisinflaatio vaihteli kuitenkin 2 prosentin tuntumassa.
The year-on-year rate of growth of services prices followed a downwardtrend during the course of the year, reaching 2.3% in December, which was around 0.7 percentage point lower than in December2002.
Tämä johtui lähinnä kahdesta vastakkaisesta vaikutuksesta.
As a result, the contribution of servicesprice growth to overall inflation declined toaround1.0percentagepoint,whichwasnonetheless almost half of the observed HICPinflation rate for most of 2003.
Yhtäältä elintarvikkeidenhintojenvaikutuslisääntyi,kunjalosta-mattomien elintarvikkeiden hinnat nousivat seurauksena kesän lämpöaallosta Euroopassa, ja kun tupakkaveron kiristyminen nosti jalostettujen elintarvikkeiden hintoja.
By contrast, theannual rate of inflation of non-energy industrial
Toisaalta energian hinnan vaikutus väheni vuoden alkupuoliskon tilanteeseen verrattuna, kun euron kurssin vahvistuminen heikensiöljyn
Box 4
Kehikko 4.
INFLATION DIFFERENTIALS IN THE EURO AREA: POTENTIAL CAUSES AND POLICY IMPLICATIONS
EUROALUEEN INFLAATIOEROT: MAHDOLLISET SYYT JA VAIKUTUKSET POLITIIKKOIHIN
The diversity of inflation developments among the euro area countries – as captured by variousdispersion indicators – declined significantly over the 1990s.
Inflaatiokehityksen erot euroalueen maissa – kuvattuna hajontaa kuvaavilla indikaattoreilla –vähenivät huomattavasti 1990-luvulla.
Following the start of Stage Threeof EMU in 1999, inflation dispersion continued to decline, reaching its lowest level in thesecond half of 1999.
EMUn kolmas vaihe alkoi vuonna 1999. Sen jälkeeninflaation hajonta väheni edelleen ja oli pienemmillään vuoden 1999 jälkipuoliskolla.
However, it then picked up modestly until early 2001.
Inflaationhajonta kasvoi kuitenkin sitten hieman vuoden 2001 alkuun saakka.
Since then, inflationdispersion in the euro area has remained broadly stable, before declining again during 2003 tolevels close to those seen in the second half of 1999.
Tämä jälkeen inflaationhajonta euroalueella pysyi jokseenkin vakaana kunnes se alkoi jälleen vähentyä vuonna 2003lähelle vuoden 1999 jälkipuoliskon tasoa.
All in all, the extent of inflation dispersionobserved at present in the euro area is not notably different from that in the United States.
Kaiken kaikkiaan nykyinen inflaation hajonta euroalueella ei poikkea huomattavasti inflaatiohajonnasta Yhdysvalloissa.
Notwithstanding the currently low level, by historical standards, of inflation dispersion in theeuro area, the euro area has witnessed relatively persistent inflation differentials over the pastfour years.
Inflaation hajonta euroalueella on tällä hetkellä vähäistä pitkän aikavälin keskiarvoon nähden.Tästä huolimatta euroalueen inflaatioerot ovat neljän viime vuoden aikana pysyneet suhteellisenvakaina.
With the exception of Belgium, France, Luxembourg and Finland, all euro areacountries have experienced inflation persistently either above or below the euro area averagesince 19991.
Belgiaa, Ranskaa Luxemburgia ja Suomea lukuun ottamatta kaikkien euroalueen maiden inflaatiovauhti on vuodesta 1999 lähtien ollut nopeampi tai hitaampi kuin euroalueella keskimäärin1.
In particular, five countries (Greece, Spain, Ireland, the Netherlands and Portugal)have experienced relatively large and persistently positive inflation differentials vis-à-vis theeuro area, which however have started to narrow since 2002 in Portugal and in the course of2003 in Spain, Greece and Ireland.
Erityisesti viiden maan ryhmän (Kreikka, Espanja, Irlanti, Alankomaat ja Portugali)ja euroalueen inflaatiovauhtien ero on ollut verrattain suuri ja jatkuvasti positiivinen.
In the Netherlands, meanwhile, the inflation differential vis-à-vis the euro area has actually turned negative recently.
Erot ovatkuitenkin alkaneet kaventua Portugalissa vuodesta 2002 lähtien sekä Espanjassa, Kreikassa ja Irlannissa vuoden 2003 aikana.
By contrast, Germany and Austria haveobserved persistently negative inflation differentials.
Alankomaiden inflaatioero suhteessa euroalueen inflaatioeroihin on sitä vastoin itse asiassa muuttunut viime aikoina negatiiviseksi.
This box briefly reviews the potential causes and the policy implications of inflation dispersion in the euro area.2
Sen sijaan kahdenmaan ryhmän (Saksa ja Itävalta) ja euroalueen inflaatioero on ollut jatkuvasti negatiivinen.Tässä kehikossa tarkastellaan lyhyesti euroalueen inflaatioerojen mahdollisia syitä ja vaikutuk- sia politiikkoihin.2
(standard deviation in percentage points) weighted standard deviation unweighted standard deviation
(keskihajonta prosenttiyksikköinä)
Stage One of EMU
EMUn toinen vaihe
Stage Two of EMU
EMUn kolmas vaihe
Stage Three of EMU
EMUn ensimmäinen vaihe
1Based on annual average inflation rates in 1999-2003.2For a more detailed analysis and discussion of inflation differentials in the euro area see the ECB report entitled “Inflation differentialsin the euro area: potential causes and policy implications”, published on the ECB’s website (www.ecb.int) on 30 September 2003.
2Euroalueen inflaatioeroja analysoidaan ja käsitellään yksityiskohtaisesti EKP:n raportissa ”Inflation differentials in the euro area:potential causes and policy implications”. Raportti julkaistiin 30.9.2003 EKP:n verkkosivuilla www.ecb.int.
With respect to the inflation differentials observed in the euro area, it needs to be stressed thatthe single monetary policy implied a regime shift, the effects of which on price formationprocesses would take several years to unfold.
Tarkasteltaessa euroalueen inflaatioeroja on syytä painottaa, että yhteinen rahapolitiikka aiheuttimuutoksia politiikkoihin. Näiden politiikkamuutosten vaikutukset hinnanmuodostukseen ovatnähtävissä vasta usean vuoden kuluttua.
In particular, the move to Stage Three led tostrong declines in interest rates in Ireland, Portugal and Spain and later in Greece, i.e. incountries where inflation rates had been systematically above the euro area average before themid-1990s.
Erityisesti on otettava huomioon, että siirtyminen rahaliiton kolmanteen vaiheeseen johti huomattavaan korkojen laskuun Irlannissa, Portugalissa ja Espanjassa ja myöhemmin Kreikassa eli niissä maissa, joissa inflaatiovauhti oli ennen 1990luvun puoltaväliä systemaattisesti nopeampi kuin euroalueella keskimäärin.
In most of the other euro area countries, these nominal convergence effects were considerably less sizeable.
Lähes kaikissamuissa euroalueen maissa nämä nimellisen lähentymisen vaikutukset olivat huomattavasti vähäisemmät.
However, the equilibrating effect of changes in national competitiveness triggered by inflation differentials is likely to limit the size and persistence ofinflation differences emanating from the adjustment to the new monetary regime.
Inflaatioerojen aikaansaamien kilpailukyvyn muutosten tasapainottava vaikutus rajoittaa kuitenkin todennäköisesti uuteen rahapolitiikkaan mukautumisesta johtuvien inflaatioerojen suuruutta ja kestoa.
In this respect,countries with below-average inflation rates should benefit from a gain in competitiveness andalso, in the short term, from the relatively smaller adverse effect of inflation on real disposableincome and real wealth.
Näin ollen jos maan inflaatiovauhti on keskimääräistä hitaampi, senpitäisi hyötyä kilpailukyvyn paranemisesta ja lyhyellä aikavälillä myös inflaation suhteellisestivähäisemmistä epäsuotuisista vaikutuksista käytettävissä oleviin reaalituloihin ja -varallisuu-teen.
Meanwhile, other things being equal, countries with above averageinflation rates should suffer from competitiveness losses and larger negative effects of inflationon real income and wealth.
Jos kaikki muu pysyy ennallaan, keskimääräistä nopeamman inflaatiovauhdin maat kärsivät sitä vastoin todennäköisesti kilpailukyvyn huonontumisesta ja inflaation epäsuotuisammistavaikutuksista reaalituloihin ja -varallisuuteen.
In addition to the special effects related to the start of Stage Three, a combination of temporaryand more persistent factors on inflation developments seems to have caused the observedinflation differentials.
Rahaliiton kolmannen vaiheen alkuun liittyvien erityisten tekijöiden lisäksi inflaatioeroja näyttävät aiheuttaneen monet inflaation kehitykseen vaikuttavat tilapäiset ja pitkäaikaiset tekijät.Tilapäisistä tekijöistä kertaluonteiset kansalliset poliittiset toimet, kuten hallinnollisestimääräytyvien hintojen ja välillisen verotuksen muutokset, ovat vaihdelleet maittain ja ovat sitenvaikuttaneet inflaatioeroihin.
As for the temporary factors, one-off domestic policy measures, such aschanges in administered prices and indirect tax measures, have varied across countries and havethus contributed to the inflation differentials.
Nämä toimet eivät kuitenkaan näytä juuri vaikuttaneen rahaliitonkolmannen vaiheen alun jälkeisiin inflaatioeroihin, eikä niiden vaikutus todennäköisesti lisäänny, elleivät euroalueen maiden kansalliset poliittiset toimet poikkea tulevaisuudessa aiempaaenemmän.
However, these measures do not seem to haveaccounted for much of the observed inflation differentials since the start of Stage Three and areunlikely to play a larger role unless domestic policy measures increasingly diverge across euroarea countries in the future.
Erot rakenneuudistusten nopeudessa eri euroalueen maissa saattavat myös kasvattaainflaatioeroja tilapäisesti.
Moreover, differences in the speed of implementing structuralreforms across countries may temporarily translate into higher inflation differentials.
Erot altistumisessa ulkoisille häiriöille näyttävät myös vaikuttavaninflaatioeroihin, joskin väliaikaisesti.
Differentlevels of exposure to external shocks – because of national discrepancies in the degree ofopenness concerning extra-euro area trade and oil dependency – also appear to contribute, albeittemporarily, to inflation differentials.
Nämä kansalliset erot johtuvat eroavuuksista talouksienavoimuudessa sekä siinä, kuinka riippuvaisia ne ovat öljyn suhteen.
Furthermore, there is a relationship between cyclical positions and inflation rates: euro areacountries with above average inflation rates have seen the strongest average growth rates indomestic demand, alongside relatively large positive output gaps.
Suhdannevaiheiden ja inflaatiovauhtien välillä on riippuvuussuhde: niiden euroalueen maiden,joiden inflaatiovauhti on keskimääräistä nopeampi, kotimaisen kysynnän keskimääräinen kasvuvauhti on ollut nopeinta ja niiden positiivinen tuotantokuilu on ollut suhteellisen suuri.
The opposite applies to theeuro area countries with below average inflation rates. Cross-country differences in the fiscalpolicy stance may have also played a role in explaining inflation differentials, notably incountries like Greece and Ireland, where fiscal policies have been relatively expansionary in thelast few years.
Tilanne on päinvastainen niissä euroalueen maissa, joissa infaatiovauhti on keskimääräistä hitaampi.Maittaiset erot finanssipolitiikassa ovat myös saattaneet olla syynä inflaatioeroihin, erityisesti Kreikassa ja Irlannissa, joiden finanssipolitiikka on parina viime vuona ollut suhteellisenekspansiivista.
Finally, with regard to more persistent factors, inflation differentials in Greece, Ireland,Portugal and, to a lesser extent, Spain may have been partially caused by price level and income convergence and/or what are known as Balassa-Samuelson (BS) effects3
Balassa–Samuelson-vaikutuksista (BS)3 Käänteisesti tämä merkitsee sitä, että Saksassa avoimen ja suljetun sektorin tuottavuuden kasvun vähäiset erot ovat saattaneet vaikuttaa siihen, että inflaatiovauhti on
3The BS effect explains that prices of non-tradable goods normally rise faster than prices in the tradable goods sector becauseproductivity growth is normally lower in the non-tradable goods sector.
3BS-mallin mukaan suljetun sektorin hyödykkeiden hintojen nousuvauhti on yleensä nopeampi kuin avoimen sektorin hyödykkeiden,koska tuottavuuden kasvu on yleensä hitaampaa suljetulla sektorilla.
As wages in the tradable goods sector are driven up byproductivity growth, wages in the non-tradable sector will tend to increase as well.
Kun tuottavuuden kasvu nostaa palkkoja avoimella sektorilla,palkat pyrkivät nousemaan myös suljetulla sektorilla.
As the latter wage increases are not matched byproductivity gains, labour costs and prices will increase faster in the non-tradable goods sector.
Koska suljetulla sektorilla ei ole palkkojen nousua vastaavaa tuottavuudenkasvua, työvoimakustannukset ja hinnat nousevat suljetulla sektorilla nopeammin kuin avoimella sektorilla. Avoimen sektorin tuotteiden hinnat asetetaan kansainvälisesti.
With prices in the tradable goodssector set internationally, countries with high productivity growth differences between sectors will tend to see a larger increase in theoverall price index.
Tämän vuoksi kuluttajahintaindeksin nousu on yleensä tavallista suurempi maissa, joissa avoimen ja suljetun sektorin tuottavuuden kasvu eroaa huomattavasti toisistaan.
productivity growth differentials between the tradable and non-tradable goods sectors in Germany may have contributed to lower than average inflation in that country.
Saksassa keskimääräistä hitaampi. Käytettävissä olevien arvioiden perusteella joidenkin euroalueen maiden inflaatioerot ovat kuitenkin olleet huomattavasti suuremmat kuin BS-mallistavoitaisiin päätellä.
However, theobserved inflation differentials among some euro area countries have been significantly largerthan would be implied by the BS model, according to available estimates.
Muut rakenteelliset tekijät, kuten hintojen ja palkkojen jäykkyys tai kilpailunvoimakkuuserottärkeimmillä kotimaisilla markkinoilla, ovat myössaattaneet vaikuttaainflaatioeroihin ja niiden pysyvyyteen.
Other structuralfactors, such as wage and price rigidities or differing degrees of competition in key domesticmarkets, may also have contributed to the observed inflation differentials and their persistence.In this respect, empirical studies show that the relative degree of market competition seems to bean important parameter in explaining the size and volatility of relative price responses to shocksacross euro area countries.
Empiiristen tutkimusten mukaan markkinakilpailun suhteellinen voimakkuus näyttää olevan euroalueen maissa tärkeä häiriöiden suhteellisten hinta-vaikutustenlaajuuttaja vaihtelevuuttaselittävä parametri.
In any event, the continuation of the convergence process among theeuro area countries should lead to a decline in inflation dispersion owing to price level andincome convergence in the long run.
Euroalueen maidenlähenty-misprosessin eteneminen johtanee joka tapauksessa inflaatiohajonnan pienenemiseen, koskahinnat ja tulot lähentyvät pitkällä aikavälillä.
However, given the current heterogeneity of nationaleconomic structures and countries’ exposure to idiosyncratic shocks, it is likely that somedifferences in inflation rates will continue to exist in the future.
Maiden inflaatiovauhdit eroavat toisistaan jonkinverran todennäköisesti tulevaisuudessakin, sillä tämänhetkiset kansalliset talouden rakenteet jamaiden altistuminen erilaisille idiosynkraattisille häiriöille eroavat toisistaan.
Policy implications
Vaikutukset politiikkoihin
Since the start of Stage Three it has no longer been possible to deal with regional economicimbalances and (asymmetric) shocks in the euro area countries using monetary policy.
Rahaliiton kolmannen vaiheen alusta lähtien euroalueen maat eivät ole enää voineet käyttäärahapolitiikkaa alueellisista talouden epätasapainottomuuksista ja (epäsymmetrisistä) häiriöistäselviytymiseen.
On thecontrary, the single monetary policy of the ECB can only be geared towards the objective ofprice stability for the euro area as a whole.
Päinvastoin EKP:n yhteisen rahapolitiikan tavoite on hintavakauden ylläpitäminen koko euroalueella.
Just as in any monetary union, inflation differentialswithin the euro area reflect different regional price dynamics and adjustments in relative pricesand, as such, cannot be addressed by the single monetary policy.
Aivan kuten missä tahansa rahaliitossa, inflaatioerot euroalueella johtuvat hintakehityksen alueellisista eroista ja suhteellisten hintojen sopeutumisesta, eikä niitä sitenvoida käsitellä yhteisen rahapolitiikan keinoin.
At the same time, the ECB’smonetary policy strategy attributes a secondary role to unavoidable inflation differentials whencalibrating the safety margin for admissible inflation in the euro area, since their existence mighthave implications for lower-inflation regions.
EKP:n rahapolitiikan kannalta inflaatioeroilla ontoissijainen merkitys tarkennettaessa turvamarginaalia euroalueella hyväksyttävälle inflaatiolle,sillä inflaatioeroilla saattaa olla vaikutusta alueilla, joissa inflaatio on hidas.
Moreover, inflation differentials remain animportant communication challenge for the ECB since monetary policy is often discussed fromthe viewpoint of national inflation rates and its implications for national economic policies.
Inflaatioerot ovatmyös edelleen keskeinen viestinnällinen haaste EKP:lle, sillä rahapolitiikkaa käsitellään useinkansallisten inflaatiovauhtien kannalta sekä sen kannalta, millaisia vaikutuksia niillä on kansalliseen talouspolitiikkaan.
Large and persistent inflation differentials may justify national remedies in some countries inorder to prevent undue losses in competitiveness.
Suuret ja pysyvät inflaatioerot saattavat oikeuttaa kansallisten korjauskeinojen käytön joissainmaissa, kun ne haluavat estää kilpailukyvyn epäoikeudenmukaisen heikkenemisen.
National economic policies, such as fiscal andstructural policies, need to be adjusted to counteract persistent and potentially damaginginflation differentials.
Kansallisettalouspolitiikat, kuten finanssi- ja rakennepolitiikat, on sopeutettava niin, että niillä voidaanehkäistä pysyviä ja mahdollisesti vahingollisia inflaatioeroja.
Structural reforms, particularly measures aimed at removing nominalwage and pricerigidities andleadingto a more diversified wage-setting process withinindividual euro area countries, can speed up the wage and price adjustments necessary to dealwith shocks,including a more synchronised response of national pricesto shocks.
Rakenneuudistukset – erityisestitoimet, joiden tarkoituksena on poistaa nimellisten palkkojen ja hintojen jäykkyydet ja jotkaluovat nykyistä monipuolisempia palkanasettamisprosesseja yksittäisissä euroalueen maissa –saattavat nopeuttaa palkkojen ja hintojen sopeutumista. Sitä tarvitaan häiriöistä selviämiseen,kuten myös kansallisten hintojen nykyistä yhtenäisempää reagointia häiriöihin.
goodsremainedroughlyconstantataround0.8% throughout 2003, approximately half therate of increase recorded in 2002, leading toa contributionto overallinflation of around0.2 percentage point.
ensimmäisinä kuukausina ja erityisesti vuodenjälkipuoliskolla. Tämän seurauksena jalostettujen elintarvikkeiden vaikutus kokonaisinflaatioon oli noin 0,4 prosenttiyksikköä.
Inflation dispersion in the euro area declined during 2003 after having remained broadly stable over the previous two years.
Palvelujen hintojen vuotuinen nousuvauhti hidastui vähitellen vuonna 2003 oltuaan melko nopea vuonna 2002.
Box 4 reviews and analyses the potential explanationsfor the observed inflation differentials in theeuro area.
Nousuvauhti hidastui vuoden mittaan ja oli 2,3 % joulukuussa 2003 elinoin 0,7 prosenttiyksikköä hitaampi kuin joulukuussa 2002.
Chart 17 Breakdown of industrial producerprices
Kuvio 17. Teollisuuden tuottajahinnateriteltyinä
(annual percentage changes; monthly data) industry excluding construction (right-hand scale)intermediate goods (right-hand scale)capital goods (right-hand scale)consumer goods (right-hand scale)energy (left-hand scale)
Teollisuus ilman rakentamista (oikea asteikko)Välituotteet (oikea asteikko)Pääomahyödykkeet (oikea asteikko)Kulutustavarat (oikea asteikko)Energia (vasen asteikko) melkein koko vuonna 2003.
Thisled to an annual average increase in producerpricesof1.6%in2003.Weakeconomicconditions may have also prevented firms fromincreasing producer prices for most of the year.
Nämä tavarat ja palvelutkuuluvat yleensä päivittäisiin käteismenoihin.Tämä selittää myös inflaatiokäsitysten jokseenkin herkästi vaihtelevaa kehitystä.
NOMINAL LABOUR COST GROWTH LEVELLED OFFIN 2003The gradual upward movement observed in therates of growth of euro areawide labour andwage cost indicators since 1999 levelled off atthe beginning of 2003 (see Table 5).
Tämä viittaa siihen, että heikkokysyntä on saattanut estää yrityksiä siirtämästäenergian ja välituotteiden hintojen vuoden 2003
Growth in compensation per employee showedadeclineinthesecondhalfof2002andremained roughly unchanged in the first threequarters of 2003.
TUOTTAJAHINTOJEN NOUSUPAINEET EDELLEEN VÄHÄISET Ilman rakentamista lasketun teollisuuden tuottajahintojen vuotuinen nousuvauhti hidastuivuoden 2003 aikana.
Thepatternfollowedbytheannualrateofgrowth of overall producer prices in 2003 waslargely the result of developments in energyandintermediategoodsprices.Reflectingdevelopments in oil prices, the annual rate ofchange in industrial energy prices increased in the first few months of the year but eased thereafter, supported by the moderation of oil prices and the appreciation of the euro.
Tämä johtui euron kurssinvahvistumisen vaikutuksista, jotka tasoittivatöljyn ja muiden raaka-aineiden kohonneidenhintojen vaikutuksia (ks. kuvio 17).
Theannual rate of growthinintermediate goodsprices,whichaveraged0.8%in2003asawhole, was higher in the first half of the yearand declined in the second half as the impact ofthe exchange rate appreciation worked through.
Tämän seurauksena vuonna 2003 tuottajahintojen keskimääräinen vuotuinen nousuvauhti oli 1,6 %.Heikko taloustilanne on myös saattanut vaikut-
Table 5 Labour cost indicators
Taulukko 5. Työvoimakustannusindikaattoreita
(annual percentage changes, unless otherwise indicated)
(vuotuinen prosenttimuus, ellei toisin mainita)
Negotiated wages Total hourly labour costs Gross monthly earnings Compensation per employee Labour productivity Unit labour costs
Sopimuspalkat Työvoimakustannukset/tunti Bruttoansiot/kk Työvoimakustannukset/työntekijä Työn tuottavuus Yksikkötyökustannukset
Sources: Eurostat, national data and ECB calculations.
Lähteet: Eurostat, kansalliset tiedot ja EKP:n laskelmat.