natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A problem for NGOs is the tendency of big organizations and public authorities to allocate large grants, thus excluding smaller initiatives which could benefit hugely if such administrative problems were tackled.
Tarvitsemme köyhyyden vastaisessa toiminnassa paikallisia yhteistyökumppaneita ja edistämisohjelmia, erityisesti pitkäaikaistyöttömyyden, opetuksen ja vähimmäistulon osalta." - Hugh Frazer, Combat Poverty Agency, Irlanti.
We have an enormous problem in terms of the long-term unemployed and we need to be able to introduce quotas for people who have been unemployed for a long time, who have the most difficulty in gaining access to programmes.
Integraatio­oikeuden ajatus oli muutama vuosi sitten aiheena eräässä sosiaalisen syrjäytymisen vastaista toimintaa koskeneessa direktiiviluonnoksessa.
The decentralization of these training schemes and programmes is very important.
Jotkut osallistujat ehdottivat, että Euroopan komission pitäisi käynnistää hanke uudelleen.
The idea of right to integration was the topic of a draft directive on the fight against social exclusion some years ago.
Kansalaisjärjestöt vaativat, että heidän kanssaan neuvoteltaisiin 18 kuukauden välein vaikkapa foorumin välityksellä ja että ne pääsisivät pysyvästi ja järjestyneesi! mukaan muokkaamaan työllisyyspolitiikkoja elinikäisiksi ja jatkuviksi koulutuspolitiikoiksi.
Some participants proposed that the European Commission should relaunch this project.
Lisäksi ne vaativat, että ne saisivat olla mukana työttömyyden vastaista toimintaa ja kaikkein vähävaraisimpien ryhmien auttamista koskevassa ohjelmassa ja että niiden kanssa neuvoteltaisiin joustavia ja epätyypillisiä työmuotoja koskevista direktiiveistä.
NGOs demanded not only that they be consulted every 18 months, say, via the Forum, but that they be involved in a permanent, structured way in transforming employment policies into life-long and continuing training policies; that they be included as partners in a programme to combat unemployment and aid the most disadvantaged groups; that they be consulted about directives concerning flexible or atypical forms of work; that they participate in the training and integration of the weakest social groups, particularly the long-term unemployed; and that they be able to introduce quotas for long-term unemployed people who have difficulty in gaining access to these programmes. ■
Kansalaisjärjestöt vaativat myös, että ne saisivat osallistua heikoimpien sosiaaliryhmien ja erityisesti pitkäaikaistyöttömien kouluttamiseen ja integroimiseen ja että ne saisivat asettaa kiintiöitä pitkäaikaistyöttömille, joiden on vaikea päästä näihin ohjelmiin. ■
The participants came together to discuss three principal questions:
Osallistujat kokoontuivat keskustelemaan kolmesta pääkysymyksestä:
What are the main changes in the structure of European society to which social protection has to adapt?
Mitkä ovat ne eurooppalaisen yhteiskunnan suurimmat muutokset, joihin sosiaalisen suojelun on mukauduttava?
What are the constraints on, and opportunities for, reform and what part can the social partners and NGOs play in the reform process?
Mitkä ovat uudistusten rajoitukset ja mahdollisuudet ja mikä merkitys voi olla työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisjärjestöillä tässä uudistusprosessissa?
What part can the European Union play in social protection?
Mikä merkitys Euroopan unionilla voi olla sosiaalisessa suojelussa?
The diagnosis of the challenges facing Europe was the least controversial issue.
Euroopan haasteiden määrittely oli kaikkein vähiten kiistelty kysymys.
Demographic change, the transformation in family and social relationships, increased participation by women in the labour market, radical changes in production methods, work organization and the competitive profile of Europe in the global economy all point to the need to reconsider the aims of social protection and, in particular, to readjust its institutions.
Väestön muutokset, muutokset perhe- ja sosiaalisissa suhteissa, naisten lisääntyvä osallistuminen työmarkkinoilla, suuret tuotantomenetelmien muutokset, työn organisointi ja Euroopan kilpailukykyinen profiili maailmantaloudessa kaikki osoittavat, että on tarpeen miettiä uudelleen sosiaalisen suojelun tavoitteet ja erityisesti tarkistaa sen toimielimiä.
However, it was emphasized that readjustment does not necessarily mean dismantling, or withdrawing from the collective commitment to solidarity and cohesion.
Työryhmässä kuitenkin korostettiin, että tarkistaminen ei tarkoita purkamista eikä vetäytymistä yhteisöllisestä sitoutumisesta solidaarisuuteen ja yhdenmukaisuuteen.
Indeed, it was agreed that this commitment is an indispensable element of the European model of society.
Tämän sitoutumisen todettiin olevan Euroopan sosiaalisen mallin välttämätön osa.
One concern which emerged very clearly was the risk of creating a split society, in which a large sector of second-class citizens are relegated to, and virtually trapped in, a ghetto of means-tested assistance or exclusion wages.
Hyvin selkeästi esille nousi huoli vaarasta luoda kahtia jaettu yhteiskunta, jossa suuri toisen luokan kansalaisten ryhmä sysätään ja joutuu suorastaan loukkuun tuloharkintaisen avun ja syrjäytymispalkkojen gettoon.
However, it was also stressed that for some countries with gaps in protection systems, particularly in southern Europe, the introduction of welfare benefits for people without income would be a step forward in the fight against exclusion and poverty.
Keskustelussa painotettiin kuitenkin myös sitä, että joissakin maissa, erityisesti Etelä-Euroopassa, missä suojelujärjestelmissä on puutteita, ilman tuloa oleville maksettavien sosiaalietuuksien käyttöönotto olisi edistystä syrjäytymisen ja köyhyyden vastaisessa toiminnassa.
Other topics touched on included the individualization of social rights and the relationship between social protection and employment.
Muita keskustelunaiheita olivat muun muassa sosiaalisten oikeuksien yksilöllistäminen ja sosiaalisen suojelun ja työllisyyden välinen suhde.
Various speakers acknowledged the need to move towards an 'employment-friendlier' protection system, but opinions differed on specific strategies for achieving this aim, especially as regards the consequences of benefit schemes on employment incentives.
Useat puhujat myönsivät, että on tarpeen siirtyä kohti työllisyysystävällisempää suojelujärjestelmää, mutta tähän tavoitteeseen pääsemisen tarkoista strategioista oli erimielisyyksiä, erityisesti työllistämisetuusjärjestelmien seurausten osalta.
The subject of the 'welfare mix', or new ways of sharing work between citizens and families, the State, social partners and NGOs, especially non-profit NGOs, attracted considerable attention.
Huomattavaa huomiota herätti "hyvinvointisekoitus" eli uudet tavat jakaa työtä kansalaisten ja perheiden, valtion, markkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja erityisesti voittoa tavoittelemattomien kansalaisjärjestöjen välillä.
The representatives of the European Platform of NGOs
He tekivät kuitenkin hyvin selväksi sen, että kansalaisjärjestöjen ja valtion on täydennettävä toisiaan.
The problem of the cost of readjustment was foremost in the minds of participants, not because social protection is to be regarded only as an expense, but rather that, like all investments, it requires resources.
Tarkistuskustannusten ongelma oli päällimmäisenä osallistujien mielessä, ei siksi että sosiaalinen palvelu olisi nähtävä vain menoeränä, vaan siksi että, kuten kaikki sijoitukset, se vaatii varoja.
Many speakers identified specific obstacles to reform of social protection systems such as public deficit and debt, labour costs and the protests of taxpayers.
Monet puhujat nimesivät yksittäisiä sosiaalisten suojelujärjestelmien esteitä, kuten valtion alijäämä ja velka, työvoimakustannukset ja veronmaksajien vastalauseet.
Participants stressed the possibility of recovering resources through increased efficiency in service provision, for example by introducing new incentive systems.
Osallistujat korostivat mahdollisuutta kerätä varoja lisäämällä tehokkuutta palvelujärjestelmissä, esimerkiksi ottamalla käyttöön uusia kannustusjärjestelmiä.
But differences emerged between trade unions and NGOs and the employers.
Ammattiliittojen, kansalaisjärjestöjen ja työnantajien välillä syntyi kuitenkin erimielisyyksiä.
The former maintained that the main priority is to find new stable sources of funds such as ecological, capital and value added taxes, while the employers wanted to shift resources between items of social expenditure, increasing the selectivity and 'targeting' of benefits.
Ensin mainitut pysyivät kannassaan, että ensisijainen tehtävä on löytää uusia vakaita rahalähteitä, kuten ympäristö-, pääoma- ja arvonlisäverot. Työnantajat sitä vastoin halusivat siirtää varoja sosiaalimenojen kohteiden välillä ja lisätä etuuksien valikoituvuutta ja "kohdentamista".
The employers pointed out that there can be no social progress without the participation of enterprises which create long-term jobs.
Työnantajat huomauttivat, että sosiaalista edistystä ei voi olla ilman pitkäaikaisia työpaikkoja luovien yritysten osallistumista.
In their view, an excessively high level of social protection has undermined job creation.
Heidän mielestään hyvin korkea sosiaalisen suojelun taso on heikentänyt työpaikkojen luomista.
The discussion on the role of the European Union showed broad consensus that the internal market and economic and monetary union (EMU) have major implications as regards social policy and therefore raise serious technical questions on coordination, convergence and Community standards, in addition to political questions.
Euroopan unionin roolia koskeneessa keskustelussa oltiin laajalti yhtä mieltä siitä, että sisämarkkinoilla ja talous- ja rahaliitolla (EMU) on suuret vaikutukset sosiaalipolitiikkaan ja siksi ne aiheuttavat poliittisten kysymysten lisäksi vakavia yhteensovittamiseen, lähentymiseen ja yhteisön normeihin liittyviä käytännön kysymyksiä.
The wisdom of EMU or the necessary preceding national budget reform measures were not challenged, but more than one speaker raised questions about the timing which they felt to be too tight, and the criteria, believed to be too rigid and flawed by not including any indicators of social convergence or employment growth.
EMUn mielekkyyttä tai sitä edeltäviä kansallisten budjettien uudistustoimenpiteitä ei asetettu kyseenalaisiksi, mutta useampi puhuja esitti kysymyksiä aikataulusta, jota he pitivät liian tiukkana, ja kriteereistä, joiden uskottiin olevan liian jäykkiä ja puutteellisia, koska niihin ei kuulu mitään sosiaalisen yhdentymisen tai työllisyyskasvun indikaattoreita.
The trade unions and NGOs are looking for increased participation of the Union on constitutional recognition of social rights and incorporation of the Social Protocol in the Treaty.
Ammattiliitot ja kansalaisjärjestöt odottavat unionilta suurempaa osallistumista sosiaalisten oikeuksien perustuslailliseksi tunnustamiseksi ja sosiaalisen pöytäkirjan sisällyttämiseksi perustamissopimukseen.
On the other hand, employers' representatives were less keen on strengthening the institutional hand in social affairs, stressing that the principle of subsidiarity should be reinforced.
Toisaalta työnantajien edustajat eivät olleet yhtä innokkaita vahvistamaan toimielinten valtaa sosiaaliasioissa vaan korostivat, että toissijaisuusperiaatetta pitäisi vahvistaa.
However, employers wished to see greater formal coordination between economic and monetary policy and social policy by the Council of Ministers, while also recommending greater horizontal integration of decision making on economic and social matters within the Commission.
Työnantajat toivoivat kuitenkin ministerineuvostolta vahvempaa muodollista talous- ja rahapolitiikan ja sosiaalipolitiikan välistä yhteensovittamista ja suosittelivat myös vankempaa poikittaista talous- ja sosiaaliasiain päätöksenteon yhdentymistä komission sisällä.
Since it has contributed to the modernization of our societies, social protection should continue to be one of the factors promoting progress, growth, and competitiveness.
Koska sosiaalinen suojelu on osaltaan uudenaikaistanut yhteiskuntiamme, sen pitäisi edelleen olla yksi niistä tekijöistä, jotka edesauttavat edistystä, kasvua ja kilpailukykyä.
Participants agreed that solidarity and cohesion are not incompatible with productivity and the proper functioning of the economy.
Osallistujat myönsivät, että solidaarisuus ja yhdenmukaisuus voidaan sovittaa yhteen talouden tuottavuuden ja kunnollisen toiminnan kanssa.
On the contrary, solidarity and productivity cannot only be reconciled, but are in many respects synergetic.
Solidaarisuutta ja tuottavuutta ei ainoastaan voi sovittaa yhteen, vaan ne vaikuttavat monella tavoin saman suuntaisesti.
There is a need to promote more active protection, focusing on inclusion and preventing beneficiaries from being segregated from the rest of society.
On olemassa tarve edistää aktiivisempaa suojelua, jossa keskitytään ottamaan ihmiset mukaan ja estetään edunsaajia joutumasta syrjään muusta yhteiskunnasta.
It was pointed out that the term 'protection' itself was sometimes unfortunate, due to its
Työryhmässä huomautettiin, että termi suojelu sinänsä on joskus harmillinen holhoavan sävynsä takia.
With regard to cost, both sides stressed that the entire range of public benefits, including tax relief, should be scrutinized to identify areas of waste, and distortions in allocation and distribution.
Kustannusten osalta molemmat osapuolet korostivat sitä, että kaikkia julkisia etuuksia, verohelpotukset mukaan lukien, olisi tutkittava tarkoin, jotta löydettäisiin alueet, joilla varoja tuhlataan, sekä vääristymät etuuksien myöntämisessä ja jakautumisessa.
Many of the comments on the role of the EU betrayed something of a conflict between the wish to create solidarity and cohesion in Europe and the desire to uphold the specific traditions of protection in each country.
Monista EU:n roolia koskeneista kommenteista heijastui eräänlainen ristiriita siinä, että toisaalta halutaan rakentaa solidaarisuutta ja yhdenmukaisuutta Eurooppaan, ja toisaalta halutaan säilyttää kunkin maan omat suojeluperinteet.
However, the strongest signal is the need to ensure that there is a dynamic balance between national and supranational solidarity, in the increasing awareness that these are two sides of the same coin.
Tärkein viesti on kuitenkin tarve taata, että kansallisen ja ylikansallisen solidaarisuuden välillä säilyy dynaaminen tasapaino, kun tiedostetaan entistä paremmin, että kolikossa on kaksi puolta.
'NGOs are taking action on the ground, for example, against poverty or in favour of the homeless and the unemployed; NGOs identify with the hopes and expectations expressed, but these differ from one country to another.
"Kansalaisjärjestöt toimivat kentällä esimerkiksi köyhyyttä vastaan tai asunnottomien tai työttömien puolesta; kansalaisjärjestöt ymmärtävät esitettyjä toiveita ja odotuksia, mutta nämä vaihtelevat maittain.
Preparation for the Torum within the framework of the Platform of European NGOs has allowed the opening of a new dialogue at European level.
Valmistautuminen tähän foorumiin Euroopan kansalaisjärjestöjen foorumissa on mahdollistanut sen, että on aloitettu vuoropuhelu Euroopan tasolla.
This is a dialogue that we welcome and are willing to pursue' - Ruth Brand, European Anti-Poverty Network, Germany.
Tämä vuoropuhelu on tervetullut, ja haluamme jatkaa sitä." - Ruth Brand, European Anti-Poverty Network, Saksa.
'We must broaden the base of social security contributions.
"Meidän on laajennettava sosiaalivakuutusmaksupohjaa.
This would be justified both from the economic viewpoint (to ease the burden of contributions on labour costs) and from the point of view of solidarity.
Tämä olisi perusteltua sekä taloudellisesta näkökulmasta (helpotettaisiin työvoimakustannuksiin kohdistuvaa maksutaakkaa) että solidaarisuus näkökulmasta.
This would, in particular, make it possible to reduce the bizarre inequality whereby it is often workers and employers alone who finance social protection. And we must include the funding of social protection in irreversible legislative texts that put equality first' - Sylvie Girard, ETWelfare, France.
Tämä voisi erityisesti mahdollistaa sen, että kavennettaisiin sitä outoa epätasapainoa, että usein työntekijät ja työnantajat yksistään rahoittavat sosiaalisen suojelun, fa meidän on sisällytettävä sosiaalisen suojelun rahoitus peruuttamattomiin lainsäädännöllisiin teksteihin, joissa tasa-arvo on etusijalla." - Sylvie Girard, EAPN, Ranska.
The future of working life in the information society
Työelämän tulevaisuus tietoyhteiskunnassa
Rapporteur: Ian Miles, University of Manchester, United Kingdom
Esittelijä: lan Miles, Manchesterin yliopisto, Yhdistynyt kuningaskunta
New information technologies are going to change attitudes to work.
Uusi tietotekniikka tulee muuttamaan asenteita työhön.
The aim of this session, focusing on a new area for some NGOs, was to move from talking about broad pressures and organizational strategies, through a focus on the changing nature and significance of working life, to issues that connect the formal economy of employment and wages to the informal sectors of voluntary work, care in families and similar activities.
Tämän istunnon, joka keskittyi joillekin kansalaisjärjestöille aivan uuteen alueeseen, tarkoituksena oli lopettaa puhuminen laajoista paineista ja organisatorisista strategioista ja keskittymällä työelämän muuttuvaan luonteeseen ja merkitykseen siirtyä puhumaan asioista, jotka kytkevät työllisyydestä ja palkoista koostuvan virallisen talouden ja toisaalta vapaaehtoistyöstä, perheissä tapahtuvasta hoitotyöstä ja sentyyppisestä toiminnasta koostuvat epäviralliset alat.
'We must not focus solely on teleworking, which is just a small element of the information society.
"Emme saa keskittyä vain etätyöskentelyyn, joka on vain pieni osa tietoyhteiskuntaa.
The information society concerns education, information, citizenship and everything else' - Bengt Westerberg, Comité des Sages, Sweden.
Tietoyhteiskunta käsittää koulutuksen, tiedon, kansalaisuuden ja kaiken muun." - Bengt Westerberg, viisaiden komitea, Ruotsi.
Organizational changes are taking place, most notably the reduction of corporate hierarchies, concentration on core competencies while outsourcing many other activities, networking new alliances and user-supplier relations, combining to result in a general shift to smaller productive units.
Organisatorisia muutoksia tapahtuu, etenkin yritysten hierarkiat vähenevät, keskitytään ydinosaamiseen ja monet muut toiminnat ostetaan ulkopuolelta, luodaan uusia liittoja ja käyttäjän ja toimittajan välisiä suhteita, yhdistetään toimintoja, mikä johtaa yleiseen siirtymiseen pienempiin tuotantoyksiköihin.
There is a threat of polarization between a core workforce in relatively stable positions with traditional benefits from employment, principally men aged 25-50, and a large number of employees in nonstandard working arrangements such as part-time and temporary positions, subcontracting and telework.
On olemassa vaara, että syntyy jako kahteen ryhmään suhteellisen vakaassa asemassa olevan, perinteisiä työpaikkaetuuksia nauttivan ydintyövoiman (pääasiassa 25-50-vuotiaita miehiä) ja suuren epätyypillisissä työsuhteissa kuten osa-aika- tai tilapäistyössä, alihankkijana ja etätyössä olevan työntekijäjoukon välillä.
While new arrangements may meet some employees' desires, there was some concern that teleworkers are liable to fall off the career ladder.
Uudet järjestelyt saattavat kyllä vastata joidenkin työntekijöiden toiveita, mutta työryhmässä nouse esiin huoli siitä, että etätyötä tekevät ovat vaarassa pudota urakehityksestä.
'Either Europe rides the wave of new technologies or it falls inexorably into recession' - Luc Soete, University of Limburg, The Netherlands.
"joko Eurooppa hyödyntää täysipainoisesti uutta tekniikkaa, tai sitten se joutuu vääjäämättä laman kouriin." - Luc Soete, Limburgin yliopisto, Alankomaat.
'All the studies are based on employers' demands and needs.
"Kaikki tutkimukset perustuvat työnantajien vaatimuksiin ja tarpeisiin.
But we forget to consider the demands of employees and, even more so, the people who are not employees, people who do not have a job and would very much like to have one' - Lesley Sutherland, European Women's Lobby, UK.
Mutta me unohdamme työntekijöiden vaatimukset ja vielä enemmän ne, jotka eivät ole työntekijöitä, ne, joilla ei ole työtä mutta jotka sitä kovasti haluaisivat." - Lesley Sutherland, European Women's Lobby, Yhdistynyt kuningaskunta.
'Small units comprising about 200 people are currently the best organized.
"Pienet yksiköt, joissa on noin 200 ihmistä, ovat tällä hetkellä parhaiten organisoituja.
I am not speaking only of small enterprises, because large enterprises can organize themselves into small units'
En tarkoita vain pieniä yrityksiä, koska suuretkin yritykset voivat järjestäytyä pieniksi yksiköiksi." - Bruno Vicaye, OECD.
Chair Luc Soete, University of Limburg, The Netherlands, stated that these issues are usually seen 'in terms of the economy or deregulation, but never in terms of the social consequences or impact on people's lives'.
Puheenjohtaja Luc Soete, Limburgin yliopisto, Alankomaat, huomautti, että nämä asiat nähdään yleensä "talouden tai sääntelyn poistamisen kannalta muttei koskaan sen kannalta, mitä sosiaalisia seurauksia tai vaikutuksia niillä on ihmisten elämään".
Responses to these changes include new requirements for higher levels of skills, with associated needs for education and training, and a shift in the labour force towards more white collar and skilled jobs, increased emphasis on teamwork, with a greater need for trust in the new less hierarchical organizations.
Vastauksena näihin muutoksiin ilmenee uusia korkeamman osaamisen tason vaatimuksia ja niihin liittyviä koulutustarpeita, valkokaulustyöhön ja taitoa vaativaan työhön tarvitaan entistä enemmän työvoimaa, ryhmätyön merkitys korostuu ja tarvitaan entistä suurempaa uskoa uusiin vähemmän hierarkkisiin organisaatioihin.
It emerged that gendering of the labour market is very apparent when comparing traditional workers with those undertaking nonstandard working arrangements.
Kävi ilmi, että työmarkkinoiden sukupuolijakauma on hyvin ilmeinen, kun vertaillaan perinteiseen tapaan työskenteleviä ja niitä, jotka työskentelevät epätyypillisissä työjärjestelyissä.
Concern was expressed that women will be excluded from more rewarding careers.
Nousi esiin huoli, että naiset eivät pääse parhaille urille.
However, it was also noted that the restructuring of work could take into account such issues as the requirements to adapt working hours to meet needs for child and family care.
Työryhmässä huomautettiin kuitenkin myös, että työn uudelleenjärjestelyssä voitaisiin ottaa huomioon sellaisia asioita kuin vaatimukset mukauttaa työaika niin, että se vastaa lasten- ja perheenhoidon tarpeita.
Participants were concerned about the effects of frequent changes of jobs and/or temporary work on families, especially where geographical mobility is required.
Osallistujat olivat huolestuneita siitä, miten työpaikan toistuva vaihtaminen ja/tai tilapäistyö vaikuttavat perheisiin, erityisesti jos ne vaativat maantieteellistä liikkuvuutta.
Family issues need to be taken into account in telework and flexible work schemes, alongside the extension of rights to training, educational access and social security.
Perhettä koskevat kysymykset on otettava huomioon etätyössä ja joustavissa työjärjestelmlssä samoin kuin se, että lisätään oikeuksia ammatilliseen koulutukseen, koulutukseen pääsyyn ja sosiaaliturvaan.