natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is not evident how the grant of such privileges to RTP can be justified by the general principles and overall logic of the legal system applicable in Portugal, as the Commission appears to contend.
Ei ole ymmärrettävissä, miten Portugalissa sovellettavan oikeusjärjestyksen yleiset periaatteet ja yleinen rakenne voisivat oikeuttaa tällaisten yksinoikeuksien myöntämisen RTP:lle, kuten komissio näyttää väittävän.
In reply, the Commission repeats the reasoning it employed in recital 125 et seq. of the contested decision.
Komissio vastaa palauttamalla mieliin riidanalaisen päätöksen 125 perustelukappaleeseen ja sitä seuraaviin perustelukappaleisiin sisältyvät päätelmänsä.
It notes that RTP’s transformation into a public limited company was not necessary and could not be considered to be an advantage.
Se huomauttaa, että RTP:n muuttaminen osakeyhtiöksi ei ollut välttämätön toimenpide eikä sitä myöskään voida pitää etuna.
Its aim was merely to bring the way in which the public operator functioned closer to that of private operators.
Sen avulla oli ainoastaan tarkoitus lähentää julkisen toimijan toimintaa yksityisten toimijoiden toiminnan kanssa.
It adds that, even if the applicant’s position were valid and in the event that RTP had to bear all the notarial and registration charges connected with its change of status, the costs arising would have been borne by the Portuguese Republic itself, without it being possible for such ‘aid’ to be considered unlawful, since, as it is indispensable to the creation of the undertaking, it is directly linked to the fulfilment of RTP’s public service remit.
Se lisää, että jos kantajan näkemys pitäisikin paikkansa ja jos RTP:n pitäisi vastata kaikista sen yhtiöjärjestyksen muuttamiseen liittyvistä notariaatti- ja rekisteröintikuluista, näistä johtuvat kustannukset kantaisi Portugalin tasavalta itse ilman, että näitä ”tukia” voitaisiin pitää lainvastaisina, koska yrityksen perustamiselle välttämättöminä ne liittyvät suoraan RTP:n julkisen palvelun tehtävän täyttämiseen.
According to settled case-law, classification as State aid requires that all the conditions set out in Article 87(1) EC are fulfilled (Case C-142/87 Belgium v Commission
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpiteen luokitteleminen valtiontueksi edellyttää, että kaikki EY 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät
The principle that State aid is prohibited, laid down in Article 87(1) EC, includes the following requirements.
EY 87 artiklan 1 kohdassa vahvistettu valtiontukien kiellon periaate sisältää seuraavat edellytykset.
First, there must be an intervention by the State or through State resources.
Ensinnäkin kyseessä on oltava valtion toimenpide tai valtion varoilla toteutettu toimenpide.
Second, that intervention must confer an advantage on its recipient.
Toiseksi toimenpiteellä on annettava etua sen kohteelle.
Third, it must be liable to affect trade between Member States.
Kolmanneksi kyseisen toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
Fourth, it must distort or threaten to distort competition.
Neljänneksi toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua.
The first of those requirements, concerning the involvement of State resources, is not in dispute in this case.
Valtion varojen käyttämistä koskeva ensimmäinen edellytys ei ole ollut kiistan kohteena nyt esillä olevassa asiassa.
It is not contested that it was fulfilled.
On selvää, että tämä edellytys on täyttynyt.
The applicant’s arguments concentrate on the second of those requirements.
Kantajan väitteet keskittyvät toiseen näistä edellytyksistä.
The tax exemptions granted and continue to grant selectively to RTP an economic advantage which other economic operators are denied.
Verovapautukset ovat tuottaneet ja tuottavat edelleen valikoivasti RTP:lle taloudellista etua, jota muut talouden toimijat eivät saa.
The Court notes that the applicant identifies, essentially, two advantages.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin toteaa, että kantaja erottelee lähtökohtaisesti kaksi etua.
First, RTP benefited from an ad hoc advantage, consisting of the exemption from payment of registration charges and fees relating to its transformation into a public limited company.
Ensinnäkin RTP on saanut tapauskohtaisen edun, joka muodostuu sen osakeyhtiöksi muuttamiseen liittyviä rekisteröintimaksuja ja palkkioita koskevasta vapautuksesta.
Second, RTP benefited from a permanent advantage, consisting of an unlimited exemption from payment to all authorities of any charges and fees in respect of any act of inscription, registration or annotation.
Toiseksi RTP on saanut pysyvän edun, joka muodostuu kaikkia kirjaamis-, rekisteröinti tai merkintätoimia liittyviä maksuja ja palkkioita koskevasta vapautuksesta kaikissa hallintoviranomaisissa.
It is appropriate, first, to examine the ad hoc advantage from which, according to the applicant, RTP benefited.
Aluksi on tutkittava tapauskohtaista etua, jonka RTP on kantajan mukaan saanut.
That advantage, in fact, comprises two parts: first, RTP was exempted from the usual requirement of a notarial deed and, accordingly, from the notarial fees (also referred to as ‘notarial charges’) connected thereto; second, it was exempted from the registration charges and the costs linked to its publication, since the registration formalities relating to RTP’s transformation into a public limited company occurred automatically and compliance with the publication formalities was, according to the Commission, rendered unnecessary by the publication of Law No 21/92 in the Diário da República (paragraph 36 above).
Tämä etu sisältää tosiasiassa kaksi osaa: yhtäältä RTP oli vapautettu tavallisesti vaaditun notaarin vahvistaman asiakirjan laatimisesta ja näin ollen siihen liittyvistä notariaattipalkkioista (joista käytetään myös ilmaisua notariaattikulut). Toisaalta se oli vapautettu rekisteröintikuluista ja rekisteröintiin liittyvistä julkaisukuluista, koska RTP:n osakeyhtiöksi muuttamiseen liittyvät rekisteröintimuodollisuudet oli hoidettu viran puolesta ja koska julkaisumuodollisuudet olivat komission mukaan tarpeettomia, koska laki nro 21/92 julkaistiin Diário da Repúblicassa (edellä 36 kohta).
In the contested decision, the Commission contended, in relation to those two parts of the ad hoc advantage, that Article 11(1) of Law No 21/92, pursuant to which RTP was exempted from payment of notarial and registration charges, did not confer a specific advantage on RTP.
Komissio väittää riidanalaisessa päätöksessä tapauskohtaisen edun näiden kahden osan osalta, että lain nro 21/92 11 §:n 1 momentti, jonka perusteella RTP vapautettiin notariaatti- ja rekisteröintikuluista, ei merkitse erityisen edun myöntämistä RTP:lle.
That text merely reaffirms the applicability to the specific case of RTP of Lei no 84/88 transformação das empresas públicas em sociedades anónimas of 20 July 1988 (Portuguese Law No 84/88 on the transformation of public undertakings into public limited companies) (Diário da República I, Series I, No 166, of 20 July 1988; ‘Law No 84/88’), under which public undertakings can be transformed into public limited companies by a decree-law which is to constitute the act approving the statutes of the limited company and is to be treated as a sufficient document for all registration requirements (recital 127 of the contested decision).
Siinä vain vahvistetaan, että 20.7.1988 annettua Lei no 84/88 transformação das empresas públicas em sociedades anónimas -nimistä lakia (julkisten yritysten muuttamisesta osakeyhtiöiksi annettu Portugalin laki nro 84/88) (Diário da República I, osa I, nro 166, 20.7.1998; jäljempänä laki nro 84/88) sovelletaan RTP:n erityistapauksessa; tämän lain mukaan julkiset yritykset voidaan muuttaa osakeyhtiöiksi asetuksella, jolla hyväksytään osakeyhtiön yhtiöjärjestys ja joka riittää täyttämään kaikki edellytetyt rekisteröintimuodollisuudet (riidanalaisen päätöksen 127 perustelukappale).
The different treatment for public undertakings whose legal status is changed for the purpose of transforming them into public limited companies arises from the internal logic of the system and does not confer on them a specific advantage to the extent that relevant chargeable events do not exist (recital 128 of the contested decision).
Komission mukaan on järjestelmän sisäisen logiikan mukaista, että julkisia yrityksiä kohdellaan eri tavalla, kun niiden yhtiömuoto muutetaan osakeyhtiöksi, eikä se tarjoa erityisiä etuja yrityksille, sillä tästä ei aiheudu kustannuksia (riidanalaisen päätöksen 128 perustelukappale).
Before going on to examine those reasons stated by the Commission, it is appropriate to cite the relevant passages of the Portuguese legislation.
Ennen kuin tutkitaan komission tätä perustelua, on mainittava asiaa koskevat Portugalin lainsäädännön keskeiset kohdat.
Article 1 of Law No 84/88 states:
Lain nro 84/88 1 § kuuluu seuraavasti:
‘Public undertakings … can be transformed by decree-law into public limited companies with public capital or a majority of public capital, in accordance with the terms of the Constitution and of this Law.’
”Julkiset yritykset – – voidaan muuttaa asetuksella (decreto-lei) osakeyhtiöiksi, jotka ovat kokonaan tai pääosin julkisyhteisöjen omistuksessa, perustuslain ja tämän lain mukaisesti.”
Article 3(3) of Law No 84/88 states that ‘the [decree-law effecting that transformation] constitutes a sufficient document for all registration requirements’.
Lain nro 84/88 3 §:n 3 momentissa säädetään, että ”[asetus, jonka nojalla tämä muuttaminen suoritetaan,] on riittävä asiakirja kaikille tarvittaville rekisteröintitoimenpiteille”.
Article 11(1) and (2) of Law No 21/92 states:
Lain nro 21/92 11 §:n 1 ja 2 momentissa säädetään seuraavaa:
The statutes of RTP, SA, annexed to this Law are hereby approved; they do not need to be transformed into a deed, but shall be automatically registered, free of duties and expenses, on the basis of their publication in the Diário da República.
Täten hyväksytään tämän lain liitteenä oleva RTP SA:n yhtiöjärjestys, jota notaarin ei tarvitse erikseen vahvistaa, vaan yritys merkitään suoraan kaupparekisteriin ilman veroja ja maksuja sen jälkeen, kun yhtiöjärjestys on julkaistu Diário da Repúblicassa.
All acts of inscription, registration or annotation before all registration departments, all authorities and all public bodies, in particular the national register of legal persons, the register of mortgages and the vehicle registration department shall be carried out on the basis of a simple request signed by two members of the undertaking’s Board of Administration and shall be free of any charges and fees.’
Kaikki kirjaamis-, rekisteröinti- ja merkintätoimet kaikissa rekisteröintiyksiköissä, kaikissa hallintoviranomaisissa tai kaikissa julkisissa elimissä, erityisesti kansallisessa oikeushenkilörekisterissä, kiinteistörekisterissä ja ajoneuvorekisterissä suoritetaan yhtiön hallituksen kahden jäsenen allekirjoittamasta pyynnöstä ja kaikista veroista ja maksuista vapautettuina.”
First, it is apparent both from the title of Law No 84/88 (see paragraph 52 above) and from Article 1 thereof (see paragraph 54 above) that that law does not introduce a general measure, applicable to all economic operators.
Ensinnäkin sekä lain nro 84/88 otsikosta (ks. edellä 52 kohta) että tämän lain 1 §:stä (ks. edellä 54 kohta) ilmenee, että se ei ole yleinen toimenpide, jota sovelletaan kaikkiin talouden toimijoihin.
It only applies to transformations of public undertakings into public limited companies.
Tätä lakia sovelletaan vain julkisten yritysten muuttamiseen osakeyhtiöiksi.
Private undertakings are, consequently, excluded from benefiting thereunder.
Yksityiset yritykset on siis suljettu tämän edun ulkopuolelle.
Moreover, the applicant specifically claims in its application that a private undertaking governed by market rules does not benefit from the tax exemptions from which RTP benefited when it changes its legal form.
Kantaja väittää kanteessaan, että yksityinen yritys, jota koskevat markkinasäännöt, ei saa RTP:n saamia verovapautusetuja, kun se muuttaa oikeudellista muotoaan.
Although the Commission recognises in recital 125 of the contested decision that it is for it ‘to assess whether the measure … applied specifically to RTP (and alternatively, to only public companies) and not to private companies’, it does not deal with that issue in the rest of the contested decision, at least with regard to the ad hoc advantage.
Vaikka komissio myöntääkin riidanalaisen päätöksen 125 perustelukappaleessa, että sen ”on määritettävä, onko toimenpi[dettä] – – sovellettu yksinomaan RTP:hen (tai ainoastaan valtionyhtiöihin) eikä yksityisiin yrityksiin”, se ei kuitenkaan käsittele tätä kysymystä jäljempänä riidanalaisessa päätöksessä ainakaan tapauskohtaisen edun osalta.
Thus, recitals 126 to 129 of the contested decision in no way challenge the claim made in paragraph 57 above to the effect that the provisions of Law No 84/88 are applicable specifically to public undertakings.
Riidanalaisen päätöksen 126–129 perustelukappaleessa ei siten mitenkään kyseenalaisteta edellä 57 kohdassa esitettyä toteamusta, jonka mukaan lain nro 84/88 säännöksiä sovelletaan erityisesti julkisiin yrityksiin.
Recital 126 of the contested decision states that RTP does not enjoy a general exemption from registration charges.
Riidanalaisen päätöksen 126 perustelukappaleessa todetaan tosin, että RTP:tä ei vapauteta yleisesti rekisteröintikuluista.
However, this does not alter the fact that even if that exemption is not general, it is granted by Law No 84/88 solely to public undertakings and not to all operators.
Tämä ei kuitenkaan muuta sitä tosiseikkaa, että tämä vapautus, vaikka se ei olekaan yleinen, myönnetään lailla nro 84/88 yksinomaan julkisille yrityksille eikä kaikille toimijoille.
With regard to recital 127 of the contested decision, although it states that Article 11 of Law No 21/92 merely confirms that Law No 84/88 applies to RTP and, thus, that Law No 21/92 does not confer on it a specific advantage, but only applies the general scheme of Law No 84/88, the fact remains, once again, that that scheme is ‘general’ solely in respect of public undertakings.
Vaikka riidanalaisen päätöksen 127 perustelukappaleessa todetaankin, että lain nro 21/92 11 §:ssä vain vahvistetaan, että lakia nro 84/88 sovelletaan RTP:hen, ja että laki nro 21/92 ei merkitse erityisen edun myöntämistä RTP:lle, vaan ainoastaan lain nro 84/88 yleisen järjestelmän soveltamista siihen, se ei muuta sitä, että tämä järjestelmä on ”yleinen” vain julkisten yritysten osalta.
It does not apply to other economic operators.
Sitä ei sovelleta muihin talouden toimijoihin.
Thus, there really is a specific advantage conferred on certain undertakings within the meaning of the rules applicable to State aid.
Kyseessä on siis hyvinkin valtiontukialalla sovellettavissa säännöissä tarkoitettu erityisesti tietyille yrityksille myönnetty etu.
In recital 128 of the contested decision, the Commission contends, however, that ‘the different treatment for public undertakings when transforming their legal status into a public limited company arises from the internal logic of the system and does not confer on them a specific advantage since relevant chargeable events do not exist’.
Riidanalaisen päätöksen 128 perustelukappaleessa komissio kuitenkin väittää, että ”on järjestelmän sisäisen logiikan mukaista, että julkisia yrityksiä kohdellaan eri tavalla, kun niiden yhtiömuoto muutetaan osakeyhtiöksi. Se ei tarjoa erityisiä etuja yrityksille, sillä tästä ei aiheudu kustannuksia”.
It is true that a State measure which, despite conferring an advantage on a specific category of economic operators, instead of derogating from the normal application of the system becomes a part of it, constituting, in so doing, a measure inherent to that system, does not fall within the definition of a selective measure.
Pitää paikkansa, että valikoivuutta koskevaa edellytystä ei täytä sellainen valtion toimenpide, joka siitä riippumatta, että sillä annetaan etu tietyille talouden toimijoille, ei poikkea järjestelmän tavanomaisesta soveltamisesta vaan päinvastoin liittyy siihen kiinteästi ja näin ollen on tälle järjestelmälle ominainen toimenpide, taikka kun tästä toimenpiteestä aiheutuva erottelu johtuu järjestelmän luonteesta tai rakenteesta (ks. julkisasiamies Tizzanon ratkaisuehdotus asiassa C-172/03, Heiser, tuomio 3.3.2005, Kok. 2005, s.
Nevertheless, in order to be able to find, in that event, that the exemption from notarial charges — the first part of the ad hoc advantage — did not constitute State aid, but was justified by the nature and the general logic of the system of which it was a part, it was not sufficient to find, as the Commission did, that the recourse to legislation for the purpose of transforming public undertakings into public limited companies meant that the chargeable event for the notarial charges did not occur.
Jotta voitaisiin tarvittaessa päätellä, että notariaattikuluista vapauttaminen, joka on tapauskohtaisen edun ensimmäinen osa, ei ole valtiontukea vaan se johtuu sen järjestelmän luonteesta tai rakenteesta, jonka osa se on, ei riitä, että todetaan, kuten komissio on tehnyt, että koska julkisten yritysten muuttamiseksi osakeyhtiöiksi on turvauduttu lakiin, notariaattikuluja ei aiheudu.
Such a finding was, essentially, a statement of evidence.
Tällainen toteamus on nimittäin itsestäänselvyys.
The question for the Commission to examine was whether it was compatible with the logic of the Portuguese legal system for the transformation of public undertakings into public limited companies to occur by legislation, or whether the recourse to legislation for such operations constituted a derogation which, in view of the consequences which resulted therefrom (rendering a notarial deed unnecessary with the result that no charges were incurred in respect thereof), was intended to confer an advantage on public undertakings in relation to other undertakings.
Kysymys, jota komission oli tutkittava, koski sitä, oliko Portugalin oikeusjärjestelmän sisäisen logiikan mukaista, että julkisten yritysten muuttaminen osakeyhtiöiksi suoritetaan lain avulla, vai onko tällaisia toimenpiteitä varten turvautuminen lakiin poikkeus, jolla on todellisuudessa tarkoitus siitä johtuvien seuraamusten vuoksi (notaarin vahvistaman asiakirjan tarpeettomuus ja näin ollen siihen liittyvien kulujen puuttuminen) antaa julkisille yrityksille etua muihin yrityksiin nähden.
The Court of First Instance finds, therefore, that the Commission — since it did not examine whether, despite its selective nature, the exemption from notarial charges did not constitute State aid on the ground that the recourse to a legislative instrument which entailed that exemption was not chosen with the aim of enabling public undertakings to escape those charges, but was merely part of the logic of the
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo näin ollen, että koska komissio ei ole tutkinut kysymystä siitä, oliko notariaattikuluista vapauttaminen sen erityisyydestä huolimatta valtiontukea, koska lainsäädännöllistä välinettä, jolla tämä vapautus suoritettiin, ei ollut valittu siksi, että julkiset yritykset välttäisivät kulut, vaan koska se yksinkertaisesti oli Portugalin oikeusjärjestelmän sisäisen logiikan mukaista,
Portuguese legal system — failed to state grounds in law for its finding to the effect that the exemption from notarial charges did not constitute State aid.
SIC v. KOMISSIO komissio ei ole laillisesti perustellut päätelmäänsä, jonka mukaan notariaattikuluista vapauttaminen ei ollut valtiontukea.
As regards the second aspect of the ad hoc advantage — in other words, the exemption from the registration charges and the costs of publication relating to RTP’s transformation into a public limited company — the Court notes that the Commission stated in recital 129 of the contested decision that the same reasoning as that put forward in recital 128 of that decision is to apply.
Tapauskohtaisen edun toisen osan osalta eli RTP:n osakeyhtiöksi muuttamiseen liittyvistä rekisteröintikuluista ja julkaisukuluista vapauttamisen osalta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo, että riidanalaisen päätöksen 129 perustelukappaleessa komissio väittää, että on sovellettava samoja perusteluja kuin tämän päätöksen 128 perustelukappaleessa.
The Commission adds, essentially, that, in view of the fact that Law No 21/92 (which includes RTP’s statutes in an annex) was published in the Diário da República, it would have been superfluous to impose on RTP the publication requirements of the general law.
Se lisää lähtökohtaisesti, että koska laki nro 21/92 (jonka liitteenä on RTP:n yhtiöjärjestys) on julkaistu Diário da Repúblicassa, olisi ollut turhaa asettaa RTP:lle yleisiä julkaisemisvelvollisuuksia.
The publication in the Diário da República produced the same effects as registration.
Julkaiseminen Diário da Repúblicassa saa sen mukaan aikaan saman vaikutuksen kuin rekisteröinti.
Even if those assertions, concerning the effects of publication in the Diário da República, are correct — which is, moreover, doubtful since the wording of the Portuguese law (cited in paragraph 55 above) suggests, on the contrary, that registration formalities continue to be necessary even though RTP’s transformation into a public limited company was brought about by a legislative act — nevertheless, the question remains, there again, whether it is consistent with the logic of the Portuguese legal system for RTP’s transformation into a public limited company to occur not in the normal way laid down for private companies, in other words, by a notarial deed (with all the consequences that entails under the general law concerning registration requirements and publication), but by legislation.
Vaikka oletettaisiinkin, että nämä Diário da Repúblicassa julkaisemisen vaikutuksia koskevat väitteet pitäisivät paikkansa – mikä on kuitenkin kyseenalaista, koska Portugalin lain (mainittu edellä 55 kohdassa) sanamuoto viittaa päinvastoin siihen, että rekisteröintimuodollisuudet ovat edelleen välttämättömiä, vaikka RTP onkin muutettu osakeyhtiöksi lailla – jäljelle jää kuitenkin kysymys siitä, onko Portugalin oikeusjärjestelmän sisäisen logiikan mukaista, että RTP:tä ei muuteta osakeyhtiöksi tavalla, josta on tavanomaisesti säädetty yksityisten yhtiöiden osalta, eli notaarin vahvistamalla asiakirjalla (kaikkine yleisine tästä johtuvine rekisteröinti- ja julkaisumuodollisuuksia koskevine seurauksineen), vaan lailla.
As the Commission did not reply to that question in the contested decision, it is necessary to find that, as with the exemption from notarial charges, that institution has failed to prove to the requisite legal standard that, in respect of the exemption from registration and publication charges connected with RTP’s transformation into a public limited company, that exemption did not confer on RTP a specific advantage and that, accordingly, it did not constitute State aid.
Koska komissio ei ole riidanalaisessa päätöksessä vastannut tähän kysymykseen, on pääteltävä, että samoin kuin notariaattikuluista vapauttamisen osalta tämä toimielin ei ole todennut riittävän perustellusti RTP:n muuttamiseen osakeyhtiöksi liittyvien rekisteröinti- ja julkaisukuluista vapauttamisen osalta, että tämä vapautus ei antaisi RTP:lle erityistä etua eikä se näin ollen olisi valtiontukea.