natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thedecline in longterm nominal and indexlinked
Tuottojen pieneneminen viittasisiihen, että markkinat odottivat euroalueen ta-
A further decline in implied volatility in thebond market – a measure which providesevidence of market views about the rangeswithin which bond yields are expected to movein the near term – was also a noticeable featureof 2004.
3Kuviosta 12 käy ilmi, että vuonna 2012 erääntyvistä indeksisidonnaisista joukkolainoista johdettu tuotot yhtenäistävä inflaatiovauhti, joka heijastaa mm. keskimääräisiä inflaatioodotuksia vuosille 2004–2012, nopeutui keväällä 2004 voimakkaammin kuin pitkän aikavälin implisiittinen tuotot yhtenäistävä inflaatiovauhti, joka heijastaa keskimääräisiä inflaatioodotuksia vuosille 2008–2014.
Indeed, subsequent movements inrealised volatility confirmed those marketexpectations of lower bond market volatility(see Box 3 entitled “Common trends in impliedfinancial market volatility”).
Tämä viittaa siihen, että lyhyenaikavälin inflaatioodotukset ovat kasvaneet eniten.
COMMON TRENDS IN IMPLIED FINANCIAL MARKET VOLATILITY
RAHOITUSMARKKINOIDEN IMPLISIITTISEN VOLATILITEETIN KEHITYS
The year 2004 brought a marked overall decline in implied volatility across several financialmarket segments in the euro area and in other advanced economies.
Implisiittinen volatiliteetti väheni vuonna 2004 selvästi monilla euroalueen ja muiden kehittyneiden talouksien rahoitusmarkkinoiden lohkoilla.
Implied volatility – whichis derived from option prices – is usually interpreted as a measure of market participants’uncertainty regarding nearterm developments in different financial markets.
Implisiittinen volatiliteetti lasketaan optioiden hinnoista, ja sen tulkitaan yleensä mittaavan markkinaosapuolten epävarmuutta lähiajankehityksestä eri rahoitusmarkkinoilla.
In 2004 therewas some concern that the relatively low levels of implied volatility might not be fully justifiedinsofar as they may have been driven down by factors other than market participants’expectations of future realised volatility.
Vuonna 2004 esiintyi jonkin verran huolta siitä, ettäkäsitys verrattain vähäisestä implisiittisestä volatiliteetista ei ehkä olisi täysin perusteltu, josse pohjautuisi muihin tekijöihin kuin markkinaosapuolten odotuksiin tulevasta toteutuneestavolatiliteetista.
Such a potential “mis-pricing” of volatility couldconstitute, among other things, a risk to financial stability.
Volatiliteetin mahdollisesta väärinarvioinnista saattaisi muun muassa aiheutua riskejä rahoitusmarkkinoiden vakaudelle.
If financial institutions, forexample, respond to lower volatility by increasing their risk exposure accordingly, they mightincur heavy losses if an upward correction of volatility were to take place.
Jos rahoituslaitokset esimerkiksi kasvattavatluottoriskejään arvioidessaan volatiliteetin olevan vähäistä, ne saattavat kärsiä suuria tappioita, jos volatiliteetti kuitenkin lisääntyy.
According toempirical evidence, no such mis-pricing was detected and the decline in implied volatility invarious financial markets was correctly followed by lower realised volatility.1 Lower realisedvolatility, in turn, can be explained, for instance, by an ongoing process of normalisation,especially in the global stock markets, after several years of exceptionally turbulentdevelopments.
Empiirisen aineiston mukaan väärinarviointeja ei tehty ja implisiittisen volatiliteetin vähenemistä eri rahoitusmarkkinoilla seurasi toteutuneen volatiliteetin väheneminen.1Toteutuneen volatiliteetin väheneminen johtui puolestaan muunmuassa kehityksen jatkuvasta normalisoitumisesta erityisesti kansainvälisillä osakemarkkinoilla, jotka olivat useita vuosia olleet poikkeuksellisen epävakaat.
Chart A Implied financial marketvolatilityintheeuroarea
(vuotuisina prosentteina, kuukausihavaintoja)
(percentages per annum; monthly data) stock market (left-hand scale) 1)bond market (right-hand scale) 2) foreign exchange market (right-hand scale) 3)
Osakemarkkinat (vasen asteikko) 1)Joukkolainamarkkinat (oikea asteikko)
WorldCom episode terroristattacks of11 September 2001
WorldComin kirjanpitoskandaali
Sources: Bloomberg and ECB calculations.1) Volatility index for the German DAX index, measuring implied volatility for the next 45 calendar days.2) Implied volatility for options on Bund futures contracts with 22 trading days to maturity.3) Implied volatility for option contracts on the USD/EUR exchange rate with around one month to maturity.
Lähteet: Bloomberg ja EKP:n laskelmat.1)Saksan DAX-indeksin volatiliteetti-indeksi, joka mittaa seuraavien 45 kalenteripäivän implisiittistä volatiliteettia.2)22 kauppapäivän kuluttua erääntyviin Bund-futuurisopimuksiin perustuvien optioiden implisiittinen volatiliteetti.3)Noin kuukauden kuluttua erääntyvien Yhdysvaltain dollarin ja euron väliseen valuuttakurssiin perustuvien optiosopimusten implisiittinenvolatiliteetti.
1See the boxes entitled “Recent trends in implied stock market volatility” and “Recent trends in implied bond market volatility” inthe November and December 2004 issues of the ECB’s Monthly Bulletin respectively.
Pääomamarkkinat ovat nykyisin erittäin pitkälle integroituneet, ja voidaankin olettaa, ettämarkkinalohkojen volatiliteettikehitys eri maissa on kytkeytynyt huomattavan tiukasti yhteen.
Chart A shows the implied volatility of (i) the German DAX index, as measured by the VDAXvolatility index, (ii) longterm government bonds, as extracted from options on Bund futureswith 22 trading days to maturity, and (iii) the euro exchange rate vis-à-vis the US dollar, asderived from currency options with around one month to maturity.
Kuviosta B näkyy osakemarkkinoiden implisiittinen volatiliteetti Yhdysvalloissa ja euroalueella VIX- ja VDAX-indekseillä mitattuna sekä vastaavien pitkien joukkolainojen markkinoiden implisiittinen volatiliteetti, joka on johdettu Yhdysvaltain valtionlainoihin ja Saksan Bund-futuurisopimuksiin perustuvista optioista.
Since all the optionsconcerned are from the same day and have roughly the same remaining time to maturity, theimplied volatility series shown in the chart measure market participants’ uncertainty in allthree market segments over a similar shortterm horizon.
Maa- ja markkinakohtaisilla tekijöillä voi silti olla keskeinen merkitys.Esimerkiksi Madridiin 11.3.2004 tehtyjen terrori-iskujen vaikutus osakemarkkinoiden odotettuun volatiliteettiin oli euroalueella suurempi kuin Yhdysvalloissa, vaikkakin vaikutus olivain väliaikainen.
In the past, there seemed to be a rather low degree of co-movement in nearterm expectedvolatility in the different market segments, except in occasional periods of cross-marketturmoil that were probably triggered by common rather than market-specific shocks.
Joidenkin rahoitusvaateiden kytkökset eri maiden ja alueiden välillä ovat kaiken kaikkiaanhyvin vahvat, erityisesti osakemarkkinoilla.
Morerecently, the decline in volatility over the first three quarters of 2004 was quite similar acrossmarkets.
Tavallisissa oloissa implisiittinen volatiliteetti eimuutu yhdenmukaisesti eri markkinalohkoilla, mutta yhteys näyttää olevan vahvempi markkinoiden ollessa levottomat.
In the absence of evidence of mis-priced volatility, this would suggest widespreadand gradually increasing confidence among financial market participants regarding moretranquil market conditions in the near term.
Kolmen edellä mainitun vaadeluokan implisiittisen volatiliteetinviimeaikainen yhdenmukainen kehitys on merkille pantavaa, sillä siihen ei liity rahoitusmarkkinoiden levottomuutta.
Over the last few months of 2004, however, thestrong decline in implied volatility in the USD/EUR exchange rate came to a halt amid arenewed acceleration of US dollar weakness.
Se vahvistaa markkinaosapuolten odotuksia siitä, että rahoitusmarkkinatilanne on lähitulevaisuudessa rauhallisempi kuin vuoden 2004 alussa.
Chart B below shows theimplied volatility in stock markets in both the United States and the euro area, as measured bythe VIX and the VDAX indices respectively, as well as implied volatility in the corresponding
Kuvio B. Joukkolaina- ja osakemarkkinoiden implisiittinen volatiliteetti euroalueella ja Yhdysvalloissa
Chart BImpliedbondandstock marketvolatilityintheeuroareaandthe United States
(vuotuisina prosentteina, kuukausihavaintoja)
(percentages per annum; monthly data) euro area stock market (left-hand scale) 1)
Euroalueen osakemarkkinat (vasen asteikko) 1)Yhdysvaltain osakemarkkinat (vasen asteikko) 2)
US stock market (left-hand scale) 2)US bond market (right-hand scale) 3) euro area bond market (right-hand scale) 4)
Yhdysvaltain joukkolainamarkkinat (oikea asteikko) 3)Euroalueen joukkolainamarkkinat (oikea asteikko) 4)
Sources: Bloomberg and ECB calculations.1) Volatility index for the German DAX index, measuring implied volatility for the next 45 calendar days.2) Volatility index for the S & P 500 index, measuring implied volatility for the next 30 calendar days.3) Implied volatility for options on US Treasury futures contracts with 22 trading days to maturity.4) Implied volatility for options on Bund futures contracts with 22 trading days to maturity.
Lähteet: Bloomberg ja EKP:n laskelmat.1)Saksan DAX-indeksin volatiliteetti-indeksi, joka mittaa seuraavien 45 kalenteripäivän implisiittistä volatiliteettia.2)Standard & Poor’s 500 -indeksin volatiliteetti-indeksi, joka mittaa seuraavien 30 kalenteripäivän implisiittistä volatiliteettia.3)22 kauppapäivän kuluttua erääntyvien Yhdysvaltain valtion lainafutuurisopimuksiin perustuvien optioiden implisiittinen volatiliteetti.4)22 kauppapäivän kuluttua erääntyviin Bund-futuurisopimuksiin perustuvien optioiden implisiittinen volatiliteetti. EKP Vuosikertomus 2004
Page 36
Kuvio 13.
Chart 14 Growth in actual and expected corporate earnings
Kuvio 14. Yritysten tuottojen kasvu ja tuottoodotukset
(index: 1 January 1999 = 100; daily data)
(1.1.1999 = 100, päivähavaintoja)
(annual percentage changes; monthly data) actual earnings per sharelong-term expected earnings per shareexpected earnings per share (12 months ahead) euro area United States Japan
Osakekohtainen tuotto Odotettu osakekohtainen tuotto pitkällä aikavälillä Odotettu osakekohtainen tuotto (12 kuukauden kuluttua)
Source: Thomson Financial Datastream (analysts’ earningsestimates from Institutional Brokers Estimate System, IBES).
Lähde: Thomson Financial Datastream (analyytikkojen tuottoarvioiden lähde: Institutional Brokers Estimate System, IBES).
Sources: Reuters, Thomson Financial Datastream and ECBcalculations.1) The Dow Jones EURO STOXX broad index for the euro area,the Standard & Poor’s 500 for the United States and the Nikkei225 for Japan. From January 2001 onwards, euro area data alsoinclude Greece. prices.
Lähteet: Reuters, Thomson Financial Datastream ja EKP:n las-kelmat.1) Dow Jones Euro Stoxx (laaja) euroalueen osalta.
By contrast, the consumer sector wasweaker than the overall index in 2004, both forcyclical and non-cyclical goods and services.This may reflect investors’ concerns about thestrength of domestic demand, and privateconsumption in particular, in the euro area.
Standard & Poor’s 500 Yhdysvaltojen ja Nikkei 225 Japanin osalta. Euroalueen tietoihin sisältyvät Kreikan tiedot 1.1.2001 alkaen. Vuoden 2005 alkupuolella pitkien joukkolainojen tuotot maailmanmarkkinoilla supistuivataluksi, mutta kasvoivat voimakkaasti helmikuun puolessa välissä.
first three quarters of 2004 the annual growthrate of total loans to households was higherthan that of loans by MFIs, pointing to acontinued high rate of growth of loans by otherfinancial institutions (OFIs) in the context ofthe securitisation of residential mortgages in anumber of countries.
si siihen, että markkinaosapuolten epävarmuusosakemarkkinoiden näkymistä oli vähentynyt(ks. myös kehikko 3). Mahdollisesti kielteisesti vaikuttavat tekijät, kuten öljyn hinnan noususta ja – erityisesti vuoden 2004 lopussa – valuuttakurssikehityksestä johtuvat hiukan aiempaa pessimistisemmät odotukset maailmantalouden kasvusta näyttivät hidastaneen osakkeiden hintojen nousua vain osittain.
The upward trend in global stock pricedevelopments continued in the first two monthsof 2005.
OSAKEKURSSIT NOUSIVAT EUROALUEELLAEDELLEEN VOIMAKKAASTI VUONNA 2004Euroalueen osakkeiden hintojen vuoden 2003alussa alkanut nousu jatkui vuonna 2004 (ks.kuvio 13).
The Dow Jones EURO STOXX indexgained more than 3% between the end of 2004and 24 February, while the Standard & Poor’s500 and the Nikkei 225 also rose slightly in thesame period. These price increases seemed tobe mainly supported by further strongimprovements in corporate profitability. Longterm MFI loans to households weremostly composed of loans for house purchase.The strong dynamics of this componentwere supported by buoyant house pricedevelopments in several euro area countriesand continued growth in house prices at anannual rate of more than 7% for the euro area asa whole in the first half of 2004.
Dow Jones Euro Stoxx -indeksi olivuoden lopussa noin 10 % korkeammalla kuinedellisen vuoden lopussa, eli se nousi hiemanenemmän kuin Standard & Poor’s 500 -indeksitai Nikkei 225 -indeksi. Euroalueen osakeindeksien yleinen nousu johtui ilmeisesti monesta eri tekijästä, mutta erityisesti siihen vaikuttivat pitkien korkojen lasku sekä toteutuneiden tuottojen ja maksettujenosinkojen vahva kasvu (ks. kuvio 14).
Available datasuggest that growth in household borrowingfor house purchase remained sluggish inmost countries with subdued house pricedevelopments, while it was strong in countrieswhere house prices were rising rapidly (see Chart 15).
Sektorikohtainen erittely osoittaa, että euroalueen osakkeiden hintojen nousu vuonna 2004oli laajaa. Vain yhdellä Dow Jones Euro Stoxx-indeksin kymmenestä taloussektorista (teknologia) osakkeiden hinnat olivat vuoden 2004lopussa pienemmät kuin vuotta aiemmin.
In a number of euro area countries,developments in house prices and housefinancing may also have contributed tosupporting consumption.
Eniten nousivat terveydenhuolto- ja peruspalvelusektorien osakkeet, mutta myös televiestintäala elpyi vuonna 2004.
The increase in houseprices created greater financing requirements
Myös energia-alallaosakkeiden tuotto ylitti yleisindeksin.
STRONG DEMAND FOR HOUSEHOLD FINANCEDemand for financing on the part of thehousehold sector was strong in 2004, asreflected by the fact that the annual averagerate of growth of MFI loans to households roseto 7.8%.
Tätätuki se, että energia-alan tuotot korreloivat positiivisesti öljyn hinnan kehityksen kanssa.
Chart15 Housing marketdynamicsandloansineuroareacountries
Kuvio15.Asuntomarkkinoidenkehitysjaasuntolainateuroalueen maissa myöntämien lainojen.
Chart16 MFIinterestratesforlendingtohouseholdsandnon-financialcorporations
Tämä viittaa siihen, ettämuiden rahoituslaitosten myöntämien lainojenkasvuvauhti oli edelleen nopea, kun asuntolainoja arvopaperistettiin useissa maissa.
(average annual growth between 1998 and 2003; percentages)
(keskimääräinen vuotuinen kasvu- tai nousuvauhti ajanjaksona1998–2003, prosentteina)
Source: ECB calculations based on MFI data for loans andlatest available national data on house prices.
Lähde: EKP:n laskelmat, jotka perustuvat rahalaitosten lainatietoihin ja tuoreimpiin käytettävissä oleviin kansallisiin tietoihin asuntojen hinnoista.
3 but may also have enhanced the access ofhouseholds to credit by increasing the amountof collateral available to them.
kuin ei-syklisiäkin kulutustavaroita ja palveluita tuottavien yritysten osakkeiden hinnat kehittyivät yleisindeksiä heikommin vuonna2004.
At the sametime, the strong growth in loans for housepurchase may itself have become a source ofincreases in house prices.
Tämä saattaa kuvastaa sijoittajien huoltaeuroalueen kotimaisen kysynnän ja erityisestiyksityisen kulutuksen vahvuudesta.
Source: ECB.1) For the period from December 2003 onwards, the weightadjusted MFI interest rates are calculated using countryweights constructed from a 12-month moving average of newbusiness volumes.
Asuntolainojen kasvua tuki asuntojen hintojen voimakas nousu useissa euroalueen maissa,ja asuntojen hintojen vuotuinen kasvuvauhtieuroalueella oli yli 7 % vuoden 2004 alkupuoliskolla.
For the preceding period, from January to November 2003, the weightadjusted MFI interest rates arecalculated using country weights constructed from the averageof new business volumes in 2003.
Asuntojenhintojen ja asuntorahoituksen kehitys on saattanut myös osaltaan tukea kulutusta monissaeuroalueen maissa.
For further information, seethe box entitled “Analysing MFI interest rates at the euro arealevel” in the August 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Nouseva hintakehitys maailman osakemarkkinoilla jatkui vuoden 2005 kahtena ensimmäisenä kuukautena.
A factor underpinning the strong growth inloans for house purchase was the low cost offinancing for housing loans, which declinedfurther in 2004 from the already low levelprevailing in previous years.
Dow Jones Euro Stoxx -indeksinousi yli 3 % vuoden 2004 lopun ja helmikuun24. päivän välisenä aikana, ja myös Standard & Poor’s 500 -indeksi ja Nikkei 225 -indeksi nousivat samana aikana hieman. Hinnannousuanäytti tukevan pääasiassa yritysten kannattavuuden jatkuva vahva paraneminen. Asuntolainojen voimakkaaseen kasvuun vaikuttivat myös asuntolainojen alhaiset kustannukset, jotka vuonna 2004 jatkoivat edelleensupistumistaan, vaikka ne olivat alhaiset joaiempina vuosina.
This increased theaffordability of house purchases.
Tämä lisäsi asuntojen hankinnan edullisuutta.
MFI interestrates on new loans for house purchase with overfive and under ten years’ initial rate fixationdeclined by 52 basis points over the course ofthe year and stood at 4.49% in December 2004(see Chart 16), mirroring developments incomparable market interest rates for mediumterm government bonds.
Rahalaitosten myöntämien,koroltaan alun perin yli viideksi ja enintään 10vuodeksi sidottujen uusien asuntolainasopimusten korko laski 52 peruspisteellä vuodenaikana ja oli vuoden 2004 joulukuussa 4,49 %(ks. kuvio 16).
It also appears that theoverall availability of financing for householdsimproved in 2004.
Koron lasku kuvasti vastaavienvaltion keskipitkien joukkolainojen markkinakorkojen kehitystä.
Indeed, the results of the Eurosystem’s bank lending survey suggest thatthere was some easing of credit standardsapplied by banks to the approval of loans forhouse purchase in the last three quarters of2004.
Eurojärjestelmänpankkien luotonantokyselyn tulokset kertovatkin, että pankit ovat jonkin verran keventäneetasuntolainojen myöntämiseen soveltamaansaluottopolitiikkaa vuoden 2004 kolmella viimeisellä neljänneksellä.
This strengthening might reflect the gradualimprovement in the European Commission’sindicator of consumer confidence in anenvironment of relatively low interest rates onloans to households for consumption.
KOTITALOUKSIEN RAHOITUKSEN KYSYNTÄVOIMAKASTAKotitalouksien rahoituksen kysyntä oli voimakasta vuonna 2004.
Theresults of the Eurosystem’s bank lendingsurvey also indicate that the availability of bothcredit for consumption and other lendingimproved as lending conditions eased over thecourse of 2004.
Tämä näkyi siinä, että rahalaitosten kotitalouksille myöntämien lainojenkeskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti kiihtyi7,8 prosenttiin.
The annual growth rate of consumer credit alsostrengthened in 2004, although from a moresubdued level and with a lag compared with thedevelopments in lending for house purchase.
Kotitalouksille myönnettyjenlainojen kasvu jatkoi vuoden 2002 ensimmäisellä neljänneksellä alkanutta noususuuntaustaanpääasiassa pitkien lainojen vahvan kasvun vuoksi.
Chart 17 Debt-to-GDP ratio and growth inloans of households
Kuvio 17. BKT:hen suhteutettu kotitalouksien velka ja lainojen kasvu
(debt-to-GDP ratio and annual growth in percentages;contribution to annual growth rate in percentage points) annual growth rate of loans (right-hand scale) contribution of lending for house purchase (right-hand scale) contribution of consumer credit (right-hand scale)contribution of other lending (right-hand scale)debt-to-GDP ratio (left-hand scale) uncertainty because, for instance, the share ofexisting mortgage debt exposed to changes inprevailing interest rate conditions depends onthe features of the underlying mortgagecontracts.
Lainojen vuotuinen kasvuvauhti (oikea asteikko)Asuntolainojen vaikutus velan kasvuun (oikea asteikko)Kulutusluottojen vaikutus velan kasvuun (oikea asteikko)Muiden lainojen vaikutus velan kasvuun (oikea asteikko)BKT:hen suhteutettu velka (vasen asteikko)
These features are linked to thenational mortgage market structure, culturalhabits and historical factors, as well asregulatory and fiscal issues, all of which varysubstantially across the euro area.4
Koroltaan alun perin yli vuodeksi ja enintään viideksi vuodeksi sidotut yli miljoonan euron lainat yrityksille
LOW COST OF EXTERNAL FINANCING FORNON-FINANCIAL CORPORATIONSDebt financing conditions for non-financialcorporations in the euro area remained veryfavourable throughout 2004, as was reflected incorporate bond market rates and bank interestrates.
Lähde: EKP.Huom. Neljännesvuotuisten rahoitustilinpidon tietojen mukaan laskettuna velan suhde BKT:hen on hieman pienempikuin vuotuisten tietojen mukaan laskettuna.
Firms enjoyed low debt financing costsand generally unconstrained access to sourcesof finance.
Tämä johtuu lähinnä siitä, että ei-rahoitussektorin ja euroalueen ulkopuolisten pankkien myöntämät lainat eivät tällöin sisälly laskentaan.
The low cost of bond financing is to a largeextent a consequence of the historically lowlevels of interest rates across the maturityspectrum, as well as a reflection of investors’perceptions of a positive outlook for corporatecredit risk in the euro area.
Lähde: EKP.1) Rahalaitosten painotetut korot on joulukuusta 2003 alkaenlaskettu käyttämällä maakohtaisia painoja, jotka perustuvatuusien lainasopimusten määrän 12 kuukauden liukuvaankeskiarvoon.
Spreads betweencorporate bonds and government bonds,particularly for AA and BBB-rated bonds,declined further in 2004 from already lowlevels.
Tammikuusta marraskuuhun 2003 rahalaitostenpainotetut korot on laskettu käyttämällä maakohtaisia painoja,jotka perustuvat uusien lainasopimusten määrän keskiarvoonvuonna 2003.
The decline in spreads may be explainedby fundamental factors such as the pronounceddecline in volatility in financial markets (see Box 3 entitled “Common trends in impliedfinancial market volatility”) and improvementsin corporate profitability. At the same time, in
Lisätietoja elokuun 2004 Kuukausikatsauksenkehikossa ”Analysing MFI interest rates at the euro area level”.
4For further details, see the box entitled “Features of mortgagecontracts in the euro area” in the November 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
tasolta ja myöhemmin kuin asuntolainojenkasvuvauhti. Kulutusluottojen kasvussa saattaa näkyä Euroopan komission julkaiseman kuluttajien luottamusindikaattorin asteittainenkoheneminen, kun kotitalouksille myönnettyjen kulutusluottojen korot ovat olleet suhteellisen alhaiset vuonna 2004.
RISING HOUSEHOLD DEBTThe increased borrowing of householdsresulted in a further edging-up of the ratio ofhousehold debt to GDP (see Chart 17).
KOTITALOUKSIEN VELKAANTUNEISUUS KASVOIKotitalouksien lainanoton kasvu johti siihen,että kotitalouksien velkaantuneisuus suhteessa BKT:hen kasvoi (ks. kuvio 17).
The risein the debt-to-GDP ratio is partly a reflection ofthe move towards an environment of pricestability and lower interest rates in several euroarea countries after the adoption of the euro.Indeed, the debt service burden (i.e. the ratio ofinterest payments and principal repaymentsto disposable income) remained fairly low as aresult of the low level of interest rates.
BKT:hen suh- teutetun kotitalouksien velan kasvu johtuuosittain hintakehityksen vakaantumisesta jakorkojen laskusta useissa euroalueen maissaeuron käyttöönoton jälkeen. Velanhoitokustannukset (eli korkojen ja velan pääoman suhdekäytettävissä oleviin tuloihin) pysyivätkin verrattain pieninä, sillä korkotaso oli matala.