natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Governing Council stressed that whether theaccumulated excess liquidity would translateintoinflationary pressures overthe mediumterm depended very much on the extent to whichportfolio shifts were reversed and on the futurestrength of economic growth.
EKP:n neuvosto painotti,että se, aiheutuuko kertyneestä ylimääräisestälikviditeetistä inflaatiopaineita keskipitkällä aikavälillä, riippuisi voimakkaasti siitä, missämäärin sijoittajat pyrkivät palauttamaan sijoitusten jakaumaa ennalleen, sekä talouskasvunvahvuudesta tulevaisuudessa.
Indeed, shouldexcessliquiditypersist,itcouldleadtoinflationary pressures over the medium term. Inthis context, the Governing Council emphasisedthatmonetarydevelopmentsneededtobecarefully monitored.
Jos ylimääräinenlikviditeetti pysyy markkinoilla, se voi aiheuttaa inflaatiopaineita keskipitkällä aikavälillä.Näin ollen EKP:n neuvosto painotti, että rahatalouden kehitystä olisi seurattava tarkoin.
Overall, in the second half of 2003 and early 2004 the Governing Council of the ECB assessed the monetary policy stance as beingappropriate to maintain price stability over themedium term.
Kaiken kaikkiaan EKP:n neuvosto katsoi, ettävuoden 2003 jälkimmäisellä puoliskolla ja vuoden 2004 alussa rahapolitiikan mitoitus oli sopiva keskipitkän aikavälin hintavakauden säilyttämiseksi.
As a consequence, the key ECB interest rates were kept unchanged in this period.
Tästä syystä EKP:n keskeiset korot pidettiin jakson aikana ennallaan.
At the same time, the Governing Council made it clear that it would continue tocarefully monitor all developments that mightaffectitsassessmentoftheriskstopricestability over the medium term.
EKP:nneuvosto kuitenkin teki selväksi, että se seuraisi jatkossakin tarkoin kaikkia tekijöitä, jotkavoisivat vaikuttaa sen arvioon hintavakauteenkeskipitkällä aikavälillä kohdistuvista riskeistä.
Nevertheless, in the second half of 2003 andearly2004the Governing Councilassessedthat the outlook for price stability beyond theshort term remained favourable.
Kaikestahuolimatta EKP:nneuvostokatsoivuoden 2003 jälkimmäisellä puoliskolla ja vuoden 2004 alussa, että lyhyttä pidemmälläkin aikavälillä hintavakausnäkymät olivat edelleensuotuisat.
Given that theeconomicrecovery was expectedto be onlygradual, it was considered that moderate wagedevelopments in conjunction with a cyclicalrecovery in productivity would contain growthin unit labour costs.
Sikäli kuin talouden elpyminen olisivain asteittaista, maltillisen palkkakehityksen ja tuottavuuden syklisen elpymisen odotettiin hillitsevän työvoiman yksikkökustannusten kasvua.
In addition, the renewedand significant appreciation of the euro wasexpected to continue contributing to subduedimport price developments, moderating – bothdirectlyandindirectly–consumerpriceinflation.
Lisäksi euron jälleen alkaneen huomattavan vahvistumisen odotettiin hillitsevän tuontihintojen kehitystä, mikä hidastaisi suoraan jaepäsuorasti kuluttajahintainflaatiota.
In fact, in the course of 2003 the euroappreciated by around 11% in nominal effectiveterms.
Vuoden2003 kuluessa euron nimellinen efektiivinenvaluuttakurssi itse asiassa vahvistui 11 %.
At the same time, the Governing Council
Vuoden 2004 alussa lopussa euroalueella olihuomattavasti enemmän likviditeettiä kuin in-
2MONETARY, FINANCIAL AND ECONOMICDEVELOPMENTS
2RAHA- JA REAALITALOUDEN SEKÄRAHOITUSMARKKINOIDEN KEHITYS
2.1MONETARY AND FINANCIAL DEVELOPMENTS
2.1RAHATALOUS JA RAHOITUSMARKKINAT
Chart 3 M3 growth and the reference value
Kuvio 3. M3:n kasvu ja viitearvo
(annual percentage changes; adjusted for seasonal and calendareffects)
(vuotuinen prosenttimuutos, kausi- ja kalenterivaihtelustapuhdistettuja tietoja)
M3 (three-month centred moving average of the annual growth rate)
M3 (vuotuisen kasvuvauhdin kolmen kuukauden keskitetty liukuva keskiarvo)
M3 (annual growth rate)reference value (41/2%)
M3 (vuotuinen kasvuvauhti)M3:n viitearvo (41/2 %)
M3 GROWTH REMAINED STRONGThe trend of high monetary growth in the euroarea, which started in mid-2001, continued in2003.
M3:N KASVU VAHVAAVuoden 2001 puolivälistä alkanut euroalueenrahan määrän voimakas kasvu jatkui vuonna2003.
The average annual growth rate of thebroad monetary aggregate M3 increased evenfurther, to 8.0%, from 7.2% in 2002 and 5.4%in 2001.
Lavean raha-aggregaatin M3:n keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti nopeutui jopa 8,0prosenttiin oltuaan 7,2 % vuonna 2002 ja 5,4 %vuonna 2001.
However, the first and second halvesof the year showed diverging growth patterns.Inthefirsttwoquartersannual M3growthstrengthened further, reaching a peak of 8.5%inthesecondquarter.Itthenmoderatedsomewhat, to stand at 7.6% in the fourth quarter(see Chart 3).
Kasvukehitys oli kuitenkin erilaista vuoden 2003 alku- ja jälkipuoliskolla.Kahdella ensimmäisellä neljänneksellä M3:nvuotuinen kasvuvauhti kiihtyi ja oli nopeimmillaan 8,5 prosentissa toisella neljänneksellä.Tämän jälkeen kasvu hidastui jonkin verran jaoli 7,6 % vuoden 2003 viimeisellä neljänneksellä (ks. kuvio 3).
In the second half of the year, monetary growthmoderated only slowly.
Vuoden 2003 jälkipuoliskolla rahan määrän kasvu vaimeni vain hitaasti.
The improvement infinancial market conditions and in the economicoutlookonlygraduallyinducedeconomicagents to return to longerterm financial assets and reduce their precautionary savings.
Rahoitusmarkkinatilanteen ja talousnäkymien kohenemisesta huolimatta talouden toimijat siirsivät sijoituksia pitkäaikaisiin kohteisiin ja vähensivät varovaisuussäästämistä vain vähitellen.
In addition, monetary growth continued to be supported by the low level of interest rates.
Lisäksi alhaiset korottukivat edelleen rahan määrän kasvua.
Themaincontributiontocontinuedstrongmonetary growth during 2003 came from themost liquid components, i.e. those which form the narrow monetary aggregate M1 (see Table 1).
Rahan määrän kasvun jatkumiseen voimakkaanavuonna 2003 vaikutti ensisijaisesti kaikkeinlikvideimpien erien eli suppean raha-aggregaa-tin M1:n kehitys (ks. taulukko 1).
Among them, the persistently strongannual growth rate of currency in circulationreflected the fact that both residents and nonresidents of the euro area continued to increasetheir currency holdings in 2003.
Näistä eristäliikkeessä olevan rahan määrän vuotuinen kas-vuvauhtipysyivahvana,koskasekäeuro-alueella olevat että euroalueen ulkopuoliset kas-vattivatedelleenkäteisvarantojaanvuonna2003.
As a result, inthe second half of the year the stock of currencyin circulation reached a level in line with thelong-termtrendobservedbeforethecashchangeover.
Liikkeessä olevan rahan määrä kasvoikinvuoden jälkipuoliskolla ennen käteisrahan vaihtoa vallinneelle pitkän aikavälin tasolle.
The growth of overnight depositswas also pronounced in 2003, reflecting the lowopportunitycostsofholdingthistypeofdeposit and, in the early part of the year, theclimate of high uncertainty.
Myösyön yli -talletusten kasvu oli voimakasta vuonna 2003, mikä johtui näiden talletusten hallussapidon vaihtoehtoiskustannusten pienuudestaja vuoden alussa vallinneesta suuresta epävarmuudesta.
The strong M3 growth observed from mid-2001resulted in the accumulation of significantlymoreliquidityintheeuroareathan neededtofinancenon-inflationarygrowth.Thisisillustrated by the sharp rise in the money gapmeasures in Chart 4, which show the cumulativedeviationsof M3growthfromitsreferencevalue since the beginning of 1999.2 Both thenominal and the real money gaps continued toincreasesteeplyin2003,andbythefourthquarter they stood at their highest level since thestart of Stage Three of EMU.3
Reaalisella rahapoikkeamalla tarkoitetaan puolestaan erotusta, joka saadaan, kun toteutuneesta, YKHIllä deflatoidusta M3:n määrästävähennetään M3:n deflatoitu määrä, joka olisi syntynyt, jos M3:nnimellinen kasvuvauhti olisi ollut viitearvonsa 4,5 prosentin jainflaatiovauhti olisi ollut EKP:n hintavakaustavoitteen mukainen.Perusjakso on jälleen joulukuu 1998.On syytä muistaa, että perusjakso on valittu jokseenkin sattumanvaraisesti. Tästä syystä rahapoikkeamaindikaattorien tuloksia ontulkittava varoen.
2The measure of the nominal money gap is the difference betweenthe actual level of M3 and the level of M3 that would have resultedfrom constant M3 growth at its reference value of 4½% since December 1998 (taken as the base period).
Vuoden 2001 puolivälistä alkanut M3:n vahva kasvu johti siihen, että euroalueelle kertyi huomattavasti enemmän likviditeettiä kuin inflaatiota kiihdyttämättömän kasvun rahoittamiseksi tarvitaan.
The measure of thereal money gap is the difference between the actual level of M3deflated by the HICP and the deflated level of M3 that would haveresulted from constant nominal M3 growth at its reference valueof 4½% and HICP inflation in line with the ECB’s definition ofprice stability, again using December 1998 as the base period.3It has to be kept in mind, however, that the choice of the baseperiod is to some extent arbitrary.
Tämä näkyi rahapoikkeamaindikaattorien jyrkkänä nousuna (ks. kuvio 4).Nämäindikaattoritilmoittavat M3:n kasvunkumulatiiviset poikkeamat M3:n kasvuvauhdinviitearvosta vuoden 1999 alusta.2 Sekä nimellinen että reaalinen rahapoikkeama suurenivatedelleen voimakkaasti vuonna 2003.
Therefore, caution is warrantedwhen interpreting the level of these money gap measures.
Vuoden2003 viimeisellä neljänneksellä ne olivat suurimmillaan sitten EMUn kolmannen vaiheenalun.3
Chart 4 Estimates of the nominal and realmoney gaps
Kuvio 4. Nimellisen ja reaalisenrahapoikkeaman estimaatit
(as percentages of the stock of M3; three-month centred movingaverages) real money gapnominal money gap
(prosentteina M3:n kannasta, kolmen kuukauden keskitettyjäliukuvia keskiarvoja)
Source: ECB.Note: For details see footnote 2 above.
Lähde: EKP.Huom. Tarkemmin alaviitteessä 2.
The annual rate of growth of total short-termdepositsotherthanovernightdepositswasbroadly stable during 2003, at 5.0% on average.Economic agents reduced their funds held inshort-term time deposits (i.e. deposits with an
Muiden lyhytaikaisten talletusten kuin yön yli-talletusten vuotuinen kasvuvauhti pysyi varsinvakaana keskimäärin 5,0 prosentissa vuonna2003. Talouden toimijat vähensivät enintäänkahden vuoden määräaikaistalletuksiaan, mutta
Annual M3 growth declined further, to 6.4% in January 2004, adding to the evidence that euroareainvestorsweregraduallyshiftingthestructure oftheir portfoliostowardslonger-term and riskier financial assets outside M3.
M3:n vuotuinen kasvuvauhti hidastui edelleen6,4 prosenttiin tammikuussa 2004.
Atthe same time, the low level of interest ratescontinuedtofuelthedemandfor monetaryassets.
Tämä antoilisää viitteitä siitä, että euroalueen sijoittajat olivat asteittain siirtämässä sijoituksiaan M3:n ulkopuolisiin pitkäaikaisiin ja riskipitoisempiinsijoituskohteisiin.
Table 1 Summary table of monetary variables
Taulukko 1. Rahataloudelliset muuttujat
(annual percentage changes; annual and quarterly figures are averages; adjusted for seasonal and calendar effects)
(vuotuinen prosenttimuutos, vuosi- ja neljännesvuosikeskiarvoja, kausi- ja kalenterivaihtelusta puhdistettuja tietoja)
2004 Jan.
2004 Tammi
M1Currency in circulation Overnight deposits M2 - M1 (= other shortterm deposits)Deposits with agreed maturity of up to andincluding two years Deposits redeemable at notice of up to andincluding three months M2 M3 - M2 (= marketable instruments)M3
M1Liikkeessä oleva raha Yön yli -talletukset M2–M1 (= muut lyhytaikaiset talletukset)Enintään 2 vuoden määräaikaistalletukset Irtisanomisajaltaan enintään 3 kk:n talletukset M2 M3–M2 (= jälkimarkkinakelpoiset instrumentit)M3
Credit to euro area residents Credit to general government Loans to general government Credit to the private sector Loans to the private sector Longerterm financial liabilities(excluding capital and reserves)
Luotot euroalueelle Luotot julkisyhteisöille Lainat julkisyhteisöille Luotot yksityiselle sektorille Lainat yksityiselle sektorille Pitkäaikaiset velat (ilman omaa pääomaa ja varauksia)
Chart 5 Movements in M3 and itscounterparts
Kuvio 5. M3:n ja sen vastaerien muutokset
(annual flows; end of period; EUR billions; adjusted for seasonaland calendar effects)
(vuotuisia virtatietoja, ajanjakson lopussa, mrd. euroa, kausi- jakalenterivaihtelusta puhdistettuja tietoja)
Credit to generalgovernment(2)
Luotot julkisyhteisöille (2)
Net external Longerterm Other assets (3) financial counterparts liabilities (including (excluding capital andcapital andreserves) (5)reserves) (4)
Ulkomaiset Pitkäaikaiset Muut nettosaamiset velat (ilman vastaerät (3)omaa (mukana pääomaa ja oma pääoma varauksia) ja varaukset) (4)(5)
Source: ECB.M3 = 1 + 2 + 3 - 4 + 5
Lähde: EKP.M3 = 1 + 2 + 3 – 4 + 5
INCREASING GROWTH IN MFI CREDIT TO THEPRIVATE SECTORChart 5 providesan overview of the annual flows of M3 and its counterparts in the consolidated balance sheet of the MFI sector.Increasing growthin M3inthefirst half of2003 was mainly driven by a rise in the annualincrease of net external assets of the euro area MFI sector and increasing growth in total creditgranted by MFIs to euro area residents, whiletheexpansion of MFI longerterm financial liabilities (excluding capital and reserves) remained broadly stable in this period.
RAHALAITOSTEN LUOTONANTO YKSITYISELLESEKTORILLE LISÄÄNTYIKuviossa 5 on esitetty pääpiirteittäin M3:n jarahalaitossektorinkonsolidoidussataseessaolevien M3:n vastaerien vuotuiset virtatiedotvuonna2003. M3:nkasvunvoimistumiseenvuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla vaikuttilähinnä se, että euroalueen rahalaitossektorin ulkomaisten nettosaamisten ja euroalueelle myöntämien luottojen vuotuiset kasvuvauhditnopeutuivat, kun taas rahalaitosten pitkäaikaisten velkojen (laskettuna ilman omaa pääomaa javarauksia) kasvuvauhti pysyi jokseenkin muuttumattomana.
In thesecondhalfof2003themoderationin M3growth was accompanied by an increase in the growth rate of MFI longerterm financial liabilities (excluding capital and reserves) and a decline in the annual increase of MFI net external assets.
Vuoden 2003 jälkipuoliskolla M3:n kasvu hidastui hieman, kun rahalaitostenpitkäaikaisten velkojen (laskettuna ilman omaapääomaa ja varauksia) vuotuinen kasvuvauhtinopeutui ja ulkomaisten nettosaamisten hidastui.
It appears that investors startedto again invest more in domestic and foreignlonger-term assets, as the yield curve steepenedand financial uncertainty lessened.
Ilmeisesti sijoittajat alkoivat jälleen sijoittaaenemmän koti- ja ulkomaisiin pitkäaikaisiinkohteisiin, kun tuottokäyrä jyrkkeni ja rahoitusmarkkinoiden epävarmuus väheni.
However,the expansion of total MFI credit to euro arearesidents continued to increase.
Rahalaitossektorin euroalueella oleville suuntaaman luotonannon kasvu nopeutui kuitenkin edelleen.
Looking in more detail at credit developments,the annual growth rate of MFI credit to euroarea residents increased from 4.1% in the fourthquarter of 2002 to 5.9% in the last quarter of2003. This rise reflected the higher borrowingneeds of both the private and the governmentsector.
aalisesti määriteltynä noin 1¼ prosenttiyksikköä hitaampi kuin vuodesta 1980 lähtien lasket-tupitkänaikavälinkeskiarvo.Edellisiintalouskasvultaan pitkään heikkona pysyneisiinajanjaksoihin verrattuna lainojen kehitys olikuitenkin suhteellisen vahvaa vuonna 2003.Tämä johtuu siitä, että korot ovat olleet rakenteellisesti alhaiset käteisen euron käyttöönotosta alkaen.
After declining between mid-2000 and the endof 2002, the annual growth of MFI loans to theprivatesector(accountingfor87%of MFIcredit to the private sector) was relatively stablein the first half of 2003, before picking up in thesecond half of the year.
Hidastuttuaan vuoden 2000 puolivälistä vuoden2002 loppuun rahalaitosten yksityiselle sektorille myöntämien lainojen vuotuinen kasvu olisuhteellisen vakaata vuoden 2003 alkupuoliskolla (rahalaitosten luotoista yksityiselle sektorille 87 % on lainoja). Vuoden jälkipuoliskollakasvuvauhti kuitenkin nopeutui.
Particularly in the firsthalf, weak economic growth appears to havecounterbalancedtheimpact ofthelow banklending rates in the euro area.
Heikko talouskasvu näyttää tasapainottaneen pankkien alhaisten korkojen vaikutuksia euroalueella erityisestivuoden alkupuoliskolla.
Thereafter, withthe economic outlook improving, the demandfor lending increased somewhat.
Talouskasvunäkymienkohennuttua lainojen kysyntä lisääntyi jonkinverran.
In 2003 the ECB introduced a quarterly banklending survey for the euro area.
Vuonna 2003 EKP otti käyttöön neljännesvuotuisen euroalueen pankkien luotonantoa koskevan kyselytutkimuksen.
The surveyprovides information on demand and supplyconditions in the euro area credit markets and isdesigned to complement other statistics on MFIinterest rates and credit.4 At the beginning of2003almosthalfoftheparticipatingbanksreported that they were tightening financing conditions for loans to enterprises. In the course of the year, however, the number of banks reporting a tightening of credit conditions fell continuously, indicating a certain stabilisation of credit conditions in theeuro area.
Kyselyllä kerätään tietoja euroalueen luottomarkkinoiden ky-syntä-jatarjontatilanteestajatäydennetäänrahalaitoksia koskevia muita korko- ja luottotilastoja.4 Vuoden 2003 alussa lähes puolet pankeista ilmoitti tiukentavansa yritysten lainoihinsovellettaviakriteereitä.Vuodenkuluessayritysten luottokriteereitä tiukentaneiden pankkien määrä pieneni kuitenkin jatkuvasti, mikäviittasi luotonsaantiedellytysten jonkinastei-
Seenfromalong-term perspective,in 2003theaverageannualgrowthrateofloanstotheprivatesector was,inrealterms,about1¼percentagepointsbelowitslong-term
Pitkällä aikavälillä tarkasteltuna yksityisellesektorille myönnettyjen lainojen keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti oli vuonna 2003 re-
Chart 6 Sectoral breakdown of debtsecurities issuance by euro area residents
Kuvio 6. Euroalueella olevien liikkeeseenlaskemien velkapapereiden jakaumasektoreittain
(annual percentage changes) credit standards remained low throughout theyear, which may have supported a relativelyrobust expansion of loans (particularly thosefor house purchase) to households in 2003.
(vuotuinen prosenttimuutos) seen vakautumiseen euroalueella. Sitä vastoinkotitalouksille lainojen luottokriteereitä tiukentaneiden pankkien määrä oli vähäinen koko vuoden, mikä on saattanuttukea kotitalouksillemyönnettyjen lainojen (varsinkin asuntolainojen) suhteellisen voimakasta kasvua vuonna2003.
totalmonetary financial institutionsnon-monetary financial corporationsnon-financial corporationsgeneral government
Yhteensä Rahalaitokset Muut rahoituslaitokset kuin rahalaitokset Yritykset Julkisyhteisöt
Source: ECB.Note: Growth rates are based on financial transactions and arecorrected for reclassifications, revaluations, exchange ratevariations and other changes that do not arise from transactions.
Lähde: EKP.Huom. Vuotuiset kasvuvauhdit lasketaan rahoitustransaktioidenperusteella ja ne on puhdistettu uudelleenluokittelun, arvostusmuutosten, valuuttakurssimuutosten tai itse transaktioista johtumattomien muiden vastaavien muutosten aiheuttamistaeroista.
LIQUIDITY REMAINED AMPLE In summary, annual M3 growth remained strong in 2003, despite the moderation observed in the second half of the year.
LIKVIDITEETTIÄ RUNSAASTI TARJOLLAM3:n vuotuinen kasvu pysyi kaiken kaikkiaanvahvana vuonna 2003, vaikka se heikkenikinvuoden jälkipuoliskolla.
Looking ahead, should the unwinding of pastportfolio shifts not gain momentum, there is arisk that once economic activity strengthenssignificantly the excess liquidity could translateinto spending and lead to inflationary pressures in the mediumterm .
Ellei sijoitusten siirtojen palautuminen vauhditu,on olemassa vaara, että jos talouskasvu voimistuu merkittävästi, ylimääräinen likviditeetti purkautuu kulutuksena ja aiheuttaa inflaatiopaineita keskipitkällä aikavälillä.
For this reason, the Governing Council has repeatedly emphasisedthe needto monitor monetary developmentsclosely.
Tästä syystä EKP:nneuvosto on toistuvasti painottanut tarvetta seurata tarkoin rahan määrän kehitystä.
Gross issuance by euro area residents of eurodenominated debt securities accounted for around 94% of issuance in all currencies in 2003.
Euro säilytti houkuttelevuutensa myöskansainvälistenliikkeeseen-laskijoiden keskuudessa.
The euro also remained an attractive currency for international issuers, with the amount outstanding of eurodenominated debtsecurities issued by nonresidents of the euroareaincreasingby17.4%during2003,ascompared with 12.9% during 2002.
Euroalueen ulkopuo-lellaliikkeeseenlaskettujen euromääräistenvelkapapereiden kanta kasvoi 17,4 % vuonna2003,kunkasvuolivuottaaiemminollut12,9%.
As regards resident issuers, the annual growthrate of debt securitiesissued bythe generalgovernment increased from 5.0% at the end of2002 to 5.5% at the end of 2003 (see Chart 6).Thiswasprimarilyduetoanincreaseinissuance activity by the central government subsector, from 4.1% at the end of 2002 to 4.7% atthe end of 2003.
Julkisyhteisöjen velkapaperiemissioiden vuotuinen kasvuvauhti nopeutui euroalueella vuoden 2002 lopun 5,0 prosentista 5,5 prosenttiinvuoden 2003lopussa(ks. kuvio 6).
The annual growth rate of debtsecurities issued by the other government subsector, which primarily compriseslocal and
Kehitysjohtuilähinnäsiitä,ettäjulkisyhteisöjenalasektoreista valtion emissiot lisääntyivät vuoden 2003 lopussa 4,7 prosenttiin oltuaan 4,1 %vuottaaiemmin. Muidenjulkisyhteisöjen–
ISSUANCE OF DEBT SECURITIES RISINGIn 2003 the market for debt securities issued byeuro area residents grew at a slightly higherpace than in 2002.
VELKAPAPERIEMISSIOIDEN MÄÄRÄ KASVUSSAVuonna 2003 euroalueella olevien liikkeeseenlaskemien velkapaperien markkinat kasvoivathieman nopeammin kuin edellisenä vuonna.Velkapaperien kannan vuotuinen kasvuvauhtinopeutui 7,3 prosenttiin vuoden 2003 lopussaoltuaan 6,3 % vuotta aiemmin.
The annual growth rate of theamount outstanding of debt securities increasedto 7.3% at the end of 2003, compared with 6.3%at the end of 2002.
Kasvuvauhdin nopeutuminen johtui lähinnä pitkäaikaisten velkapaperien markkinoiden kehityksestä.
The higher overall growthwaslargelydrivenbydevelopmentsinthe market for longterm debt securities, whichrepresented90.5%ofthetotalamountoutstanding of debt securities issued by euro
Pit-käaikaisetvelkapaperit muodostivat90,5%euroalueellaolevienliikkeeseenlaskemien
Box 2
Kehikko 2.
THE CORPORATE DEBT SECURITIES MARKET IN EURO AREA COUNTRIES
YRITYSTEN VELKAPAPERIMARKKINAT EUROALUEEN MAISSA
A broad and deep corporate debt securities market opens up a viable alternative avenue offinance for corporations.
Laajat ja syvät yritysten velkapaperimarkkinat avaavat varteenotettavan, vaihtoehtoisen tien yritysten rahoituksen hankintaan.
This could have important implications for economic developments.
Tämä voi vaikuttaa talouskehitykseen merkittävästi.
Afirm’s decision to issue securities is primarily driven by its need for funding, and its choice ofinstrument involves a number of considerations, including taxes, bankruptcy and other costs.
Yritys laskee liikkeeseen arvopapereita pääasiassa tarvitessaan rahoitusta, ja sen instrumenttivalintaanvaikuttavat useat tekijät, kuten verotus, konkurssi ja muut kustannukset.
For the purposes of this box, the corporate sector includes nonfinancial corporations and nonmonetary financial corporations and excludes MFIs.
Tässä kehikossa yrityssektorilla tarkoitetaan yrityksiä ja muita rahoituslaitoksia kuin rahalaitoksia.
Nonmonetary financial corporationsinclude insurance corporations and other financial intermediaries.
Jälkimmäisiin kuuluvat vakuutuslaitokset ja muut rahoituksenvälittäjät.
The bulk of debt securitiesissuance by nonmonetary financial corporations is, however, carried out by what are known asspecial financing vehicles.
Suurin osa muiden rahoituslaitosten kuin rahalaitosten velkapapereista lasketaan kuitenkin liikkeeseen erityisten rahoituksenvälitysyhtiöiden kautta.
These are institutions which engage in financial activities, the mainpurpose of which is to raise money on behalf of a third party, such as a credit institution, a nonfinancial corporation, an investment fund or the general government.
Nämä ovat rahoitustoimintaa harjoittavia laitoksia, joiden päätehtävänä on kerätä rahaa kolmannelle osapuolelle, kuten luottolaitokselle, yritykselle,sijoitusrahastolle tai julkisyhteisöille.