natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Juvenile crime prevention
Nuorisorikollisuuden ehkäiseminen
Urban crime prevention
Kaupunkien rikollisuuden ehkäiseminen
life but want the national governments todecide in areas that concern them, theirfamilies or their country more directly.
vaikutus ihmisten arkeen, mutta kansalaisia,heidän perheitään ja omaa maataan suoraankoskettavista asioista halutaan edelleenpäättää kansallisella tasolla.
From these figures one can see that peoplefollow the Union’s subsidiarity principle.They support joint EU decisionmaking inareas that either transcend national bordersor have a limited impact on their day-to-day
Kuvion luvuista ilmenee, että kansalaistenmielipiteet mukailevat unionin toissijaisuusperiaatetta. EU-tasoista päätöksentekoakannatetaan asioissa, jotka ylittävät kansalliset rajat tai joilla on rajallinen
Support for the work of the EU standards but that they are less likely towant any immediate changes to the statusquo.
25 ilmenee, EU-kansalaiset haluavat EU:nparantavan tai turvaavan saavutettuja oloja,mutta nopeita muutoksia ei kuitenkaan toivota.
Hence we find that the public is leastlikely to view enlargement as a priority.
Esimerkiksi laajentumista ei pidetä EU:n ensisijaisena tavoitteena.
Does the public regard the current actions ofthe European Union as priorities?
Ovatko kansalaiset sitä mieltä, että EUkeskittyy nykyisessä toiminnassa olennaisiinasioihin?
Nearly all EU citizens believe the fight against unemployment should be a priority for the European Union (Graph 25).The largemajority of Europeans also believes thatmaintaining peace and security in Europe,fighting organised crime and drug trafficking and fighting poverty and social exclusionshould be priority actions for the European Union.
Lähes kaikki EU-kansalaiset katsovat, että työttömyyden torjunnan olisikuuluttava EU:n ensisijaisiin tavoitteisiin(kuvio 25). Lisäksi suurin osa EU-kansalaisistakatsoo myös, että EU:n olisi painotettava toiminnassaan Euroopan rauhan ja turvallisuuden säilyttämistä, järjestäytyneenrikollisuuden ja huumeiden salakuljetuksentorjumista sekä köyhyyden ja sosiaalisensyrjäytymisen ehkäisemistä.
Graph 25 shows that EU citizens wantthe EU to improve or safeguard current
Kuten kuviosta
Graph 25: EU actions: priority or not? (EU-15)
Kuvio 25: EU:n toiminnan ensisijaiset tavoitteet (EU-15)
Maintaining peace and security in Europe
Rauhan ja turvallisuuden säilyttäminen Euroopassa
Fighting organised crime and drug trafficking
Järjestäytyneen rikollisuuden ja huumekaupan torjunta
Guaranteeing the rights of the individual andrespect for the principles of democracy in Europe
Yksilön oikeuksien ja demokratian periaatteiden takaaminen
Getting closer to European citizens, for exampleby giving them more information about the EU
Yhteisen valuutan, euron, käyttöönotto
Successfully implementing the single European currency, the euro
EU-instituutioiden ja niiden toiminnan uudistaminen
Asserting the political and diplomaticimportance of the EU around the world
EU:n poliittisen ja diplomaattisen aseman vahvistaminen maailmassa
% not a priority
Ei ensisijainen tavoite, %
Nonetheless, people are still much more likely to be in favour of the euro than they were
Yhteisen rahan kannatus huolimatta euron kannatus on säilynyt selvästi suurempana kuin vielä muutama vuosi sitten. (1)
The Eurobarometerhas measured public support for the single currency since 1993,when the Maastricht Treaty established thatthe euro would be introduced by 1 January1999.
Eurobarometreissä on mitattu yhteisenrahan kannatusta vuodesta 1993 lähtien, jolloin Maastrichtin sopimukseen sisällytettiin määräys, jonka mukaan yhtenäisvaluuttaeuro otettaisiin käyttöön 1. tammikuuta1999.
More information about the euro can be found at http://europa.eu.int/euro/html/entry.html
Eurosta saa lisätietoja Internetosoitteesta http://europa.eu.int/euro/html/entry.html.
Graph 26: Support for the single currency 1993—99
Kuvio 26: Yhtenäisvaluutan kannatus 1993—1999
% For — euro zone average (
Puolesta, euroalue keskimäärin (1
% For — EU average(
Puolesta, EU keskimäärin (
39 Year 93
39 Vuosi 1993
1)EU-9 until 1994; EU-11 since 19952)EU-12 until 1994; EU-15 since 1995
1)EUR-9 vuoteen 1994; EUR-11 vuodesta 1995.2) EU-12 vuoteen 1994; EU-15 vuodesta 1995.
Source: Eurobarometer — Trend.
Lähde: Eurobarometri — Trend.
Percentage ‘don't know' not shown the first group of countries tend to be moresupportive of the single currency (68 %)than are people in the ‘pre-in’ countries(34 %) (Graph 27).
euroalueeseen vuoden 2001 alussa). Euroalueeseen kuuluvien maiden kansalaisetsuhtautuvat myönteisemmin (68 % puolesta)yhtenäisvaluuttaan kuin euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden kansalaiset (34 % puolesta) (kuvio 27).
Graph 27: The euro: for or against?
Kuvio 27: Euro: puolesta vai vastaan?
Percentage ‘don't know' not shown
Ei osaa sanoa -vastausten osuutta ei ilmoiteta.
Support for the single currency varies greatly depending on how interested and on howwell informed people feel about the euro(Table 5).
Yhtenäisvaluutan kannatus vaihtelee suuresti sen mukaan, miten paljon ihmisetkokevat saaneensa tietoa eurosta (taulukko5).
Among the ‘pre-in’ countries, people in Greece (70 %) continue to be more likely tosupport the euro than are people in the UK,Denmark and Sweden.
Alkuperäisen euroalueen ulkopuolisistamaista Kreikassa kannatetaan enemmäneuroa (70 %) kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa ja Ruotsissa.
In Sweden and Denmark, around 4 in 10 people support theeuro and 5 in 10 people are against it.
Tanskassa ja Ruotsissa noin 40 prosenttiakansalaisista kannatta euroa ja 50 prosenttiavastustaa sitä.
In the UK supporters of the euro (25 %) are greatlyoutnumbered by opponents (59 %).
Yhdistyneessä kuningaskunnassa on selvästi enemmän euronvastustajia kuin kannattajia (25 % puolesta,59 % vastaan).
Table 5: Support for the single currency
Taulukko 5: Euron kannatus (prosentteina)
% don'tknow
Ei osaa sanoa
People who feel very or fairlyinterested in the euro
Erittäin tai melko kiinnostunut eurosta
People who feel very well/wellinformed about the euro
Kokee saaneensa paljon tietoa eurosta
People who feel not very/not at all well informed about the euro
Kokee saaneensa vähän tai ei lainkaan tietoa eurosta
People who feel not very or not at all interested about the euro
Vähän tai ei lainkaan kiinnostunut eurosta
Source: Eurobarometer 52.0 — Fieldwork : Oct. - Nov. 1999.
Lähde: Eurobarometri 52,0 — Aineiston keruu: loka-marraskuu 1999.
Support for the common foreignand security policy
Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka
The Treaty also provides the Union with acommon security policy that covers all matters relating to its security, including thegradual formulation of a common defencepolicy.
Perussopimusten mukaisesti unionilla onmyös yhteinen turvallisuuspolitiikka, jokakäsittää kaikki unionin turvallisuuteen liittyvät kysymykset.
This common defence policy couldlead to a common defence.
Tällaisiin kysymyksiinkuuluu muun muassa asteittain määriteltäväyhteinen puolustuspolitiikka, joka saattaaaikanaan johtaa yhteiseen puolustukseen.
The common foreign and security policy(CFSP) was established by the Maastricht Treaty and came into force on 1 November1993.Following the Amsterdam Treaty,which came into force on 1 May 1999, a High Representative for the CFSP wasappointed at the Cologne European Councilin June 1999.
Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa(YUTP) koskevat määräykset sisältyvät Maastrichtin sopimukseen, joka astui voimaan 1. marraskuuta 1993. Amsterdaminsopimus tuli voimaan 1. toukokuuta 1999, jakyseisessä sopimuksessa määrätty YUTP:nkorkea edustaja nimettiin kesäkuussa 1999Kölnissä pidetyssä Eurooppa-neuvostonkokouksessa.
The Maastricht Treaty enables the European Union to make its voice heard on the international stage and express its position onarmed conflicts, human rights and any othersubject.
Maastrichtin sopimuksen myötä Euroopanunioni saa äänensä kuuluville kansainvälisilläareenoilla ja voi ilmaista kantansa aseellisistakonflikteista, ihmisoikeusrikkomuksista jamonista muista asioista.
Graph 28: Support for a common forein and defence policy % in favour
Kuvio 28: Yhteisen ulko- ja puolustuspolitiikan kannatus (prosentteina)
Spring 96
Kevät 1996
Spring 97
Kevät 1997
Spring 98
Kevät 1998
Spring 99
Kevät 1999
As Graph 28 shows, public support for acommon foreign policy has been obtainedfrom over 6 in 10 EU citizens while around 7in 10 people have supported a commondefence policy.
Kuten kuviosta 28 ilmenee, noin 60 prosenttia EU-kansalaisista antaa tukensa yhteiselleulkopolitiikalle ja 70 prosenttia yhteisellepuolustuspolitiikalle.
Support for enlargement
Laajentumisen kannatus
In December 1997, the process of enlargingthe European Union to the south and theeast was launched.
Euroopan unionin itä- ja etelälaajentuminenkäynnistettiin joulukuussa 1997.
As we have seen earlier, many EU citizens donot believe that enlargement should be animmediate priority for the European Union.Furthermore, public opinion on enlargementhas not yet crystallised with many peoplestill opting for the ‘don’t know’ responsewhen asked about their support for countries to become part of the European Union(Graph 29).Nonetheless, EU citizens feelmore favourable about some of the 13 applicant countries joining the EU than they feelabout some of the others.
Kuten edellä todettiin, EU-kansalaiset eivätkatso, että EU:n laajentumiseen olisi panostettava ensisijaisena tavoitteena.Kansalaismielipide laajentumisesta ei olevielä täysin muotoutunut, sillä ei osaa sanoa-vastausten osuus on edelleen suuri, kunvastaajilta kysytään, miten he suhtautuisivatmahdollisten uusien maiden EU-jäsenyyteen.Ehdokasmaiden kannatuksessa on kuitenkineroja, sillä tiettyjen maiden mahdolliseen EU-jäsenyyteen suhtaudutaan suopeamminkuin toisten (kuvio 29).
The 13 applicant countries are Bulgaria, Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia and Turkey.
Kyseiset 13 ehdokasmaata ovat Bulgaria, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia, Tsekki,
More information about enlargement can be found at:http://www.europa.eu.int/comm/enlargement/index.htm
Turkki, Unkari ja Viro. Lisätietoja laajentumisesta saa Internetosoitteesta http://www.europa.eu.int/comm/enlargement/index.htm.
Graph 29: Support for enlargement (EU-15)
Kuvio 29: Ehdokasmaiden EU-jäsenyyden kannatus (EU-15)
% in favour
Kannattaa, %
Percentage ‘don't know' not shown.
Ei osaa sanoa -vastausten osuutta ei ilmoiteta..
richness of the European Union and thatmore peace and security will be guaranteedin a larger European Union.
rikkaampi ja että rauha ja turvallisuuskinvoidaan tällöin taata entistä paremmin.
(Only 36 % ofpeople are of the opinion that their countrywill become less important as a result ofenlargement.)
Vain36 prosenttia kansalaisista uskoo omanmaansa vaikutusvallan heikkenevän laajentumisen vuoksi.
Although these results indicate that thepublic appears to be quite hesitant aboutnew countries joining the EU, general attitudes about enlargement are in fact quitepositive (Graph 30).
Vaikka tulokset näyttäisivätkin siltä, ettäkansalaiset suhtautuvat varauksellisestimahdollisiin uusiin jäsenvaltioihin, laajentumiseen sinänsä suhtaudutaan varsinmyönteisesti (kuvio 30).
Seventy-two per cent of EU citizens believe that an increase in thenumber of Member States will make the European Union a more important player onthe world stage.
72 prosenttia EU-kansalaisista katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden määrän lisääntyminen lisää unioninkansainvälistä vaikutusvaltaa.
Furthermore, 64 % believethat enlargement will increase the cultural
Lisäksi 64 prosenttia kansalaisista katsoo, että laajentumisen myötä unionista tulee kulttuurisesti
Graph 30: Attitudes towards enlargement of the EU (EU-15)
Kuvio 30: Suhtautuminen EU:n laajentumiseen (EU-15)
The more countries within the EU, the more important it will be in the world
Mitä enemmän EU:ssa on jäsenmaita, sitä merkittävämpi se on maailmalla.
With more member countries, Europe will beculturally richer
Uusien jäsenvaltioiden myötä EU:sta tulee kulttuurisesti rikkaampi.
The more countries there are in the EU, the morepeace and security will be guaranteed in Europe
Mitä useampi jäsenvaltio, sitä paremmin rauha jaturvallisuus pystytään takaamaan Euroopassa.
The EU must reform the way its institutions workbefore welcoming new members
EU:n on uudistettava instituutioidensa toimintaa ennen uusien jäsenvaltioiden ottamista.
The single European currency, the euro, has to bein place before countries join the EU
Yhtenäisvaluutta euro on otettava käyttöön ennen uusien maiden EU-jäsenyyttä.
Once new countries have joined the EU, ourcountry will receive less financial aid from it
Oma maa saa vähemmän EU-tukia, kun EU:hun liittyy uusia maita.
After the enlargement to new countries, ourcountry will become less important in Europe
Oman maan tärkeys Euroopassa heikkenee uusien jäsenvaltioiden liittymisen myötä.
% tend to agree
Samaa mieltä, %
% tend to disagree
Eri mieltä, %
Source: Eurobarometer 50.0 — Fieldwork : October-November 1998.
Lähde: Eurobarometri 50,0 — Aineiston keruu: loka-marraskuu 1998.
more countries there are, the more unemployment there will be’ in their country.
katsoo, että työttömyys omassa maassalisääntyy jäsenvaltioiden määrän kasvaessa.
When it comes to preparing the European Union for enlargement, the majority of thepublic shares the view of the policy-makers.Fifty-four per cent and fifty-two per cent,respectively, agree that the EU must reformthe way its institutions work and that theeuro has to be in place before new memberscan join (1).
EU:n oman valmistautumisen osalta kansalaiset ovat yhtä mieltä poliitikkojen kanssasiitä, että ennen uusien jäsenvaltioiden ottamista EU:n on uudistettava omien toimielintensä toimintaa (54 %) ja toteutettava euron käyttöönotto (52 %) (1).
However, people are less optimistic when itcomes to the economic aspects of enlarge-ment.Forty-seven per cent of EU citizensbelieve that their country will receive lessfinancial aid from the European Union oncenew countries have joined.
Laajentumisen taloudellisia seurauksia sensijaan pidetään melko kielteisinä, sillä 47 prosenttia EU-kansalaisista uskoo, ettäheidän oma maansa tulee saamaan vähemmän EU-tukia uusien jäsenvaltioiden liityttyä EU:hun.
An equal proportion disagrees with the statement that‘enlargement will not cost more to existingmember countries’.
Lisäksi samansuuruinen osuus väestöstä katsoo, että laajentuminen tuleemaksamaan lisää nykyisille jäsenvaltioille.Tästä huolimatta suhteellisen suuri osuusväestöstä (36 %) katsoo, että ehdokasmailleolisi jo nyt annettava EU-tukia liittymisenhelpottamiseksi.
Nonetheless, quite a fewcitizens (36 %) show an altruistic side inagreeing that future member countriesshould start to receive financial aid from the EU to help them prepare to join.Anotherless optimistic finding is that a substantialminority of EU citizens (35 %) agree that ‘the
Vähemmän optimismia sensijaan osoittaa tulos, jonka mukaan varsinhuomattava osuus EU-kansalaisista (35 %)
Earlier, we already noted that reforming the European Union is seen as a priority by 51 % of Europeans and that succesfully implementing the euro is seen as a priority by 60 % of Europeans.
Kuten aiemmin todettiin, EU-kansalaisista 51 prosenttia pitää toimielinjärjestelmän uudistamista ja 60 prosenttia euron menestyksekästä käyttöönottoa EU:n toiminnan ensisijaisina tavoitteina.
At the end of the 20th century what issues are most on people’s minds, that is to say, what issues are people most likely to worry about?
Seuraavassa tarkastellaan, mitkä asiat askarruttivat kansalaisia 1900-luvun lopulla.
The worries of Europeans
Eurooppalaisten huolet
In the spring of 1997, respondents were presented with a list of some of the big politicaland social issues of our time and asked themto indicate which ones they were most worried about (Graph 31).
Keväällä 1997 vastaajille esitettiin luettelojoistakin aikakautemme suurista poliittisistaja yhteiskunnallisista kysymyksistä ja heitäpyydettiin vastaamaan, mitkä kysymyksethuolettivat heitä eniten (kuvio 31).
listing this as one of their main worries.
josta on huolissaan liki puolet kansalaista.Neljänneksi eniten (44 %) huolestusta herättää köyhyys.
At44 %, poverty comes in fourth place.
EU-kansalaiset katsovatkinyleisesti, että EU:n olisi panostettava toiminnassaan rikollisuuden ja köyhyydenehkäisemiseen.
As wesaw in the previous chapter, there is widespread support among EU citizens for prioritising EU actions both in fighting crime andfighting poverty.Around a quarter of Europeans say they are worried about drugabuse and more than 2 in 10 are worriedabout racism.
Noin neljännes kansalaisistaon huolissaan huumeiden käytöstä, ja viidennes kansalaisista on huolissaanrasismista.
The other issues shown in thegraph worry less than 20 % of the EU population.
Muut luettelossa esitetyt yhteiskunnalliset kysymykset huolestuttavatalle viidesosaa väestöstä.
Environment and unemployment are themost widespread concerns and hence it isnot surprising that the public wants the EUto make the fight against both issues a priority, as we have shown in the previouschapter. Crime is the third most widespreadconcern with nearly half of all EU citizens
Ympäristön saastuminen ja työttömyys huolestuttavat kansalaisia eniten, jotenonkin loogista, että – kuten jo edellä todettiin – kansalaiset katsovat, että EU:nolisi pidettävä näiden ongelmien torjumistayhtenä toimintansa ensisijaisista tavoitteista.Kolmantena huolenaiheena on rikollisuus,
Graph 31: The worries of Europeans (in % for EU-15)
Kuvio 31: Eurooppalaisten huolet (EU-15, prosentteina)
Environment
Ympäristön saastuminen
Loss of traditional values
Perinteisten arvojen menetys
Ageing population
Väestön ikääntyminen
Source: Young Europeans-Continuous tracking survey 47.1. — Fieldwork : March-April 1997.
Lähde: Eurobarometri 47,1 — Aineiston keruu: maalis-huhtikuu 1997.
problem for the future and 3 % lack an opinion (Graph 32).
23 prosenttiaväestöstä pitää sitä pikemminkin tulevaisuuden ongelmana, ja 3 prosenttia väestöstä eiosaa sanoa kantaansa (kuvio 32).
Results to a question asking people which ofthese issues they were least worried showsthat the ageing population comes in firstplace (39 %), European integration and globalisation come in shared second and thirdplace (both 31 %) and the loss of traditionalvalues comes in fourth place (29 %).
Vastaajia pyydettiin myös ilmoittamaan,mistä kysymyksistä he olivat vähiten huolissaan. Vähiten huolta herättää väestönikääntyminen (39 % vastaajista vähiten huolissaan), Euroopan yhdentyminen ja talouden globalisoituminen (molemmat 31 %) sekä perinteisten arvojen katoaminen(29 %).
Since the environment is the issue thatreceives most widespread public concern, webegin by looking in more detail at the resultsof a spring 1999 Eurobarometer questionabout the environment.
Koska ympäristön saastumista pidetään suurimpana huolenaiheena, on syytä tarkastella vielä hieman yksityiskohtaisemmin keväällä 1999 tehdyn Eurobarometrimittauksen tuloksia.
Respondents wereasked the following question:
Vastaajille esitettiinseuraava kysymys:
In all Member States more than half of thepeople regard environmental protection andthe fight against pollution as an immediateand urgent problem.
Kaikissa jäsenvaltioissa yli puolet väestöstäpitää ympäristön saastumista välittömänä jaakuuttina ongelmana.
Nonetheless, publicconcern is clearly more widespread in somecountries than it is in others.
Tästä huolimattaympäristökysymyksiin suhtaudutaan eritavalla eri jäsenvaltioissa.
People in Greece (91 %) are most likely to voice strongconcern, followed by people in Sweden(87 %) and Portugal (82 %).
Kreikassa jopa 91prosenttia kansalaista pitää ympäristöongelmaa akuuttina, Ruotsissakin 87 prosenttia ja Portugalissa 82 prosenttia väestöstä.Ympäristöongelmasta ollaan vähiten huolissaan Ranskassa (52 %).
At 52 %, people in France are least likely to consider environmental protection and the fight againstpollution an immediate and urgent problem.Belgium (55 %) and Ireland (56 %) are theonly two other countries where less than 6 in10 people voice strong concern.
Ranskan lisäksiainoastaan Belgiassa (55 %) ja Irlannissa (56 %) alle 60 prosenttia väestöstä luokittelee ympäristökysymykset akuutiksiongelmaksi.
‘Some people are concerned about environmental protection and the fight against pollution.
”Jotkut ihmiset ovat huolissaan ympäristönsuojelusta ja ympäristön saastumisesta.
In your opinion, is it an immediateand urgent problem, more of a problem forthe future or not really a problem?’
Onkotämä asia mielestänne välitöntä ratkaisuavaativa akuutti ongelma, pikemminkin tulevaisuuden ongelma vai ei oikeastaanongelma lainkaan?”
According to 69 % of EU citizens, environmental protection and the fight against pollution is an immediate and urgent problemcompared to only 4 % who think it is notreally a problem. 23 % see it as more of a
69 prosenttia EU-kansalaisista pitää ympäristönsuojelua ja ympäristön saastumista välittömänä ja akuuttina ongelmana,
Graph 32: Environmental protection and the fight against pollution % saying it is an immediate and urgent problem
Kuvio 32: Ympäristönsuojelu ja ympäristön saastumisen torjuminen Välitön ja akuutti ongelma (prosentteina)
Source: Eurobarometer 51.1 — Fieldwork : April-May 1999.
Lähde: Eurobarometri 51,1 — Aineiston keruu: huhti-toukokuu 1999.
The causes of unemployment andways to fight it employment policies of their respectivecountry but is less likely to blame EU policiesas a cause of unemployment.
Työttömyyden syyt ja keinot torjua työttömyyttä koulutusta, jota nykypäivän työmarkkinoillaedellytettäisiin.
Globalisationis another widely regarded cause of unemployment.
Kansalaiset ovat usein tyytymättömiä oman maansa työllisyyspolitiikkaan, mutta EU-tason politiikkaa eiyleensä pidetä työttömyyden syynä.
As part of a special Flash Eurobarometersur-vey on the November 1997 Luxembourg Employment Summit, 16113 randomlyselected European Union citizens were surveyed about what they regard as the causesand solutions to unemployment in theircountry.
Luxemburgissa järjestettiin marraskuussa1997 työllisyysasioita käsittelevä ylimääräinen Eurooppa-neuvoston kokous, ja tähänkokoukseen liittyen teetettiin erillinen Flash Eurobarometri -tutkimus, jossa 16 113:ltasatunnaisesti valitulta EU-kansalaiselta tiedusteltiin heidän mielipidettään työttömyyden syistä ja työttömyyden torjuntakeinoista.
Graph 33 shows that the public is most likely to regard the behaviour of companies, i.e.downsizing and restructuring, as a cause ofunemployment.
Kuten kuviosta 33 ilmenee, työttömyydenyleisimpänä syynä pidetään yritysjohdontoimintaa eli työvoiman vähentämistä ja yritysten rakennemuutosta.
Furthermore, nearly two inthree EU citizens are of the view that unemployment is caused because people lack thetraining and qualifications that are requiredin today’s labour market.
Lisäksi läheskaksi kolmesta EU-kansalaisesta katsoo työttömyyden johtuvan siitä, että työnhakijoilla ei ole sellaista pätevyyttä tai
Graph 33: The causes of unemployment (in % for EU-15)
Kuvio 33: Työttömyyden syyt (EU-15, prosentteina)
Downsizing, restructuring of companies
Työvoiman vähentäminen, rakennemuutos
Lack of right training/qualifications
Sopivan koulutuksen/pätevyyden puute
Governments' employment policies
Kansallinen työllisyyspolitiikka
Excessively high salaries
Liian korkeat palkkakustannukset
EU policy in general
EU-politiikka yleisesti ottaen
The single currency, the euro
Yhtenäisvaluutta, euro
Source: Flash Eurobarometer 60 — Fieldwork : 24-26 November 1997.
Lähde: Flash Eurobarometri 60 — Aineiston keruu: 24.–26. marraskuuta 1997.
ple to find work, easing young people’s transition from school to work and improvingeducational and vocational training.
nen sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen mukauttaminen paremmintyöelämän vaatimuksia vastaavaksi.
People are most likely to regard stimulatingthe growth of small and medium-sizedenterprises as a solution to unemployment(Graph 34).
Kansalaiset katsovat, että työttömyyttä voidaan parhaiten vähentää kannustamallapienten ja keskisuurten yritysten kasvua(kuvio 34).