natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, lower debt levelswould provide governments with additional leeway in times of increased ageing-related fiscalburdens.
Demografisten muutosten etenemisvauhdissa on tosin maittaisia eroja, ja monien euroalueen maiden asukasluku on jo alkanut vähetä.
Likewise, lower interest payments on public debt would free up fiscal resources andgive governments more flexibility to cope with any unforeseen developments.
Vaikkauseat maat ovat ryhtyneet kehittämään vero- ja etuusjärjestelmiään sellaisiksi, että työnteostatulee kannattavaa, ja parantamaan julkisen talouden kestävyyttä, laajamittaisia uudistuksiatarvitaan edelleenkin lähitulevaisuudessa.
In this regard,the provisions of the Stability and Growth Pact, in particular the requirement that publicfinances remain close to balance or in surplus, establish incentives in the right direction forgovernments to prepare for ageing-related fiscal burdens.
Laajojen ja kannustimien kanssa yhteensopivienuudistusten oikea-aikainen toteuttaminen on välttämätöntä valmistauduttaessa demografisiinmuutoksiin.
The scale of the projected pressure on pension systems suggests that two sets of strategies needto be pursued in the area of pension reform.
2.5JULKINEN TALOUS toteuttamaan kunnianhimoisia rakenteellisiatasapainottamissuunnitelmiaan.
First, further adjustments to the structure ofbenefits and contributions within existing pay-as-you-go arrangements are needed (parametricreforms).
Useissa maissa BKT:hen suhteutettu alijäämäsaavutti tai ylitti 3 prosentin viitearvon, ja neljässä maassa (Saksa, Kreikka, Ranska ja Alankomaat) oli liian suuri alijäämä.
These include revisions of benefit formulas and adjustments to the indexation ofpension benefits.
Saksassa ja Ranskassa BKT:hen suhteutettu alijäämä oli jokolmantena peräkkäisenä vuotena selvästi suurempi kuin 3 %.
As a complement, it will be necessary for most countries to move towardsgreater funding of benefits and the diversification of financing arrangements (systemicreforms). Instead of through current transfers from labour income, pensions would be financedfrom previously accumulated capital via pension funds.
Tilastoihin tehtyjen huomattavien tarkistusten jälkeen ilmeni, että Euroopankansantalouden tilinpitojärjestelmän 1995 menetelmien perusteella Kreikan alijäämä on ylittänyt viitearvon vuodesta 1997 lähtien; sen BKT:hen suhteutettu alijäämä vuonna 2004 oli6,1 %.
Thus, policies should be put in place tofacilitate the development of an infrastructure that would enable these funds to efficientlyallocate retirement savings and manage the related risks, and to safeguard the non-speculativecharacter of retirement savings.
Italiassa BKT:hen suhteutettu alijäämäoli 3,0 % ja Portugalissa niukasti alle 3 % huolimatta siitä, että näissä maissa toteutettiinedelleen, joskin yhä vähemmän, huomattaviatilapäisiä toimenpiteitä.
In conclusion, population projections suggest that demographic change in the euro area will bemost apparent from around 2015, although developments in individual countries are proceeding atdifferent rates and in a number of euro area countries the total population has already begun todecline.
RAHOITUSASEMA JOKSEENKIN VAKAA VUONNA2004Julkisen talouden kehitys euroalueella oli epätyydyttävää vuonna 2004. Eurostatin tuoreimpien tietojen mukaan BKT:hen suhteutettu euroalueen alijäämä pysyi jokseenkin vakaasti 2,7prosentissa (ks. taulukko 5).
Although many countries are starting to improve the incentive compatibility of their taxand benefit systems and the sustainability of public finances, further wide-ranging reforms arenecessary in the near future.
Julkisen taloudenrahoitusaseman kehitys vuonna 2004 johtui lähinnä lievästä finanssipolitiikan keventämisestä, kun taas taloudellisten suhdanteiden vaikutusoli vähäinen.
The timely implementation of comprehensive and incentivecompatible reforms is needed in order to prepare for demographic change.
Tavoitteista jäätiin BKT:hen suhteutettuna keskimäärin 0,3 prosenttiyksikköä. Tämä johtui lähinnäsiitä, että maat, joiden julkista taloutta vaivaahuomattava tasapainottomuus, eivät pystyneet
2.5FISCAL DEVELOPMENTS
tusasemiin.
A number of countries recorded deficit ratios ator above the 3% of GDP reference value andfour countries (Germany, Greece, France andthe Netherlands) were in an excessive deficitsituation.
Edellä kuvattu koko euroalueen julkisen talouden rahoitusaseman kehitys johtui lievästi elvyttävästä finanssipolitiikan linjasta, mitattuna Euroopan komission arvioiden mukaisensuhdannekorjatun perusjäämän muutoksella.Koska korkomenot pysyivät käytännössä ennallaan, tämä kehitys johtui lähinnä perusjäämän heikkenemisestä.
For the third year in a row, deficitsexceeded 3% of GDP by a significant margin in Germany and France.
BKT:n kasvuvauhdinarvioidaan yleisesti ottaen vastanneen potentiaalista kasvua, minkä vuoksi taloustilanteella arvioidaan olleen keskimäärin hyvin vähänvaikutusta rahoitusaseman suhdannekomponentin muutokseen.
Following significantstatistical revisions, it became clear thataccording to the ESA 95 methodology Greecehad recorded deficits above the reference valuesince 1997; its deficit for 2004 was 6.1% of GDP.
Rakenteellisia tasapainottamistoimia toteutettiin vain muutamissa tapauksissa.
Italy posted a deficit of 3.0% of GDP and Portugal recorded a deficit of justbelow 3% of GDP, despite the continued(though declining) implementation of sizeabletemporary policy measures.
Kaikki kolme erittäin velkaantunuttamaata (Belgia, Kreikka ja Italia) hyötyivätedelleen korkomenojen supistumisesta, jokavaikuttaa suotuisasti julkisen talouden rahoi-
BUDGET BALANCE BROADLY STABLE IN 2004Fiscal developments in the euro area wereunsatisfactory in 2004.
Julkisen talouden kehitys euroalueella keskimäärin osoittaa, että perusmenojen supistukseteivät ole riittäneet rahoittamaan veronkevennyksiä ja tilapäisten korjaavien toimien vaikutuksen asteittaista häviämistä.
According to the latestdata available from Eurostat, the euro areadeficit remained broadly stable at 2.7% of GDP (see Table 5).
Tuloja ovat supistaneet välittömien verojen ja sosiaaliturvamaksujen kevennykset sekä pääomatulojensupistuminen tilapäisten toimien päätyttyä asteittain.
The budgetary outcomein 2004 reflected a slight fiscal loosening,while the impact of the economic cycle wasminor.
Näiden tekijöiden vaikutusta kompensoi osittain välillisten verojen nousu.
Most euro area countries failed to meetthe targets set out in the updated stabilityprogrammes of end-2003 and early 2004.Targets were missed on average by 0.3percentage point of GDP, mainly becauseof a failure to meet ambitious structuralconsolidation plans on the part of countrieswith substantial imbalances.
Havaittavissa on joitakin merkkejä menojen karsinnasta(lähinnä julkisessa kulutuksessa ja sosiaalietuuksissa) huolimatta tilapäisten toimien osittaisesta poistumisesta. Vaikka tämä osoittaakin viime vuosien löyhän menopolitiikan tiu-
Table 5 Fiscal positions in the euro area
Taulukko5.Julkinentalouseuroalueen maissa
General government surplus (+) / deficit (-)
Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (–)
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data are based on the excessive deficit procedure definitions.
Lähteet: Euroopan komissio ja EKP:n laskelmat.Huom. Tiedot perustuvat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määritelmään.
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Rahoitusjäämiin ei sisälly UMTS-toimilupienmyynnistä saatuja tuloja.
This partly compensated for theworsening of the primary balances in thesecountries.
kentuneen, politiikan muutos ei ole ollut riittävä korvaamaan tulojen supistumista kokonaan.
Among the sevencountries posting debt ratios higher than 60%of GDP, only Belgium recorded a significantdecline in its debt ratio, to below 100% of GDP,reflecting budget outcomes that remained closeto balance.
mattavasti eli alle 100 prosenttiin BKT:stä,mikä oli seurausta lähellä tasapainoa pysyneestä julkisen talouden rahoitusasemasta.
Greece and Italy continued toexhibit debt ratios above 100% of GDP, withlittle change since 2001.
Kreikanja Italian velkasuhteet ylittivät edelleen 100%BKT:stä eli eivät ole sanottavasti muuttuneetvuoden 2001 jälkeen.
Germany, France,Austria and Portugal posted debt ratiosmoderately above the reference value of 60% of GDP, and in all of these countries except Austria the ratio increased by comparison with2003.
Saksan, Ranskan, Itävallan ja Portugalin velkasuhteet ylittivät lievästiviitearvon eli 60% BKT:stä, ja Itävaltaa lukuun ottamatta näiden maiden velkasuhteetkasvoivat verrattuna vuoteen 2003.
The continued deterioration of budgetbalances and the rising debt-to-GDP ratio isalso reflected in the amount of outstandinggovernment debt securities (see Box 8).
Rahoitusasemien jatkuva heikkeneminen ja BKT:hensuhteutetun julkisen velan kasvu näkyvät myösliikkeeseen laskettujen julkisyhteisöjen velkapapereiden määrässä (ks. kehikko 8).
Fiscal developments reflect the fact that, onaverage in the euro area, tax cuts and the gradualphasing-out of temporary adjustment measureswere insufficiently financed by savings inprimary expenditure.
BKT:hen suhteutettu euroalueen julkisen talouden velka kasvoi toisena peräkkäisenä vuotena ja oli 71,3 % vuonna 2004.
Revenue-reducing factorsincluded cuts in direct taxes and social securitycontributions as well as a fall in capitalrevenue due to the gradual disappearanceof temporary measures.
Tilanteen heikentyminen johtuu lähinnä alhaisesta ja edelleen supistuvasta perusylijäämäsuhteesta,julkista velkaa koskevaan implisiittiseen keskikorkoon verrattuna hitaasta talouskasvusta jajoissakin tapauksissa huomattavista alijäämänja julkisen velan kehityksen välisistä eroista elialijäämä-/velkaoikaisuista.
These were partlycompensated for by increases in indirect taxes.On the expenditure side, there is evidence of
Velkasuhde ylitti60 % BKT:stä seitsemässä maassa, joista ainoastaan Belgiassa velkasuhde supistui huo-
DEVELOPMENTS IN GENERAL GOVERNMENT DEBT SECURITIES IN THE EURO AREA
JULKISYHTEISÖJEN VELKAPAPEREIDEN KEHITYS EUROALUEELLA
Against a background of rising general government deficits in the euro area, the level ofoutstanding general government debt securities has increased in recent years.
Koska julkisen talouden alijäämät euroalueen maissa ovat kasvaneet, myös julkisyhteisöjenvelkapapereiden kanta on kasvanut viime vuosina.
Thisdevelopment is reflected both in the increase in the debt-to-GDP ratios and in the higher annualgrowth rates of debt securities issued by general government in the euro area – 5.0%, 5.5% and5.4% at the end of 2002, 2003 and 2004 respectively (against 3.3% at the end of 2001).1
Osoituksena tästä kehityksestä on paitsi BKT:hen suhteutetun julkisen velan kasvu myös euroalueen julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien velkapapereiden määrän vuotuisen kasvuvauhdin jatkuva kiihtyminen: vuoden 2002lopussa se oli 5,0 %, vuoden 2003 lopussa 5,5 % ja vuoden 2004 lopussa 5,4 % (vrt. 3,3 % vuoden 2001 lopussa).1
1Growth rates are based on financial transactions and are corrected for reclassifications, revaluations, exchange rate variations andother changes that do not arise from transactions.
Kun tarkastellaan julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien velkapapereiden yhteenlaskettuakantaa vuoden 2004 lopussa, voidaan todeta, että euroalueella tämän pääomamarkkinoiden
Chart A Euro area outstanding governmentdebt securities by issuing country in 2004
Kuvio A. Valtion velkapapereiden kanta euroalueella liikkeeseenlaskijamaittain vuonna 2004 segmentin keskeisiä toimijoita ovat Italia,Saksa ja Ranska, joilla kullakin on noin 20–30prosentin osuus kokonaismarkkinoista (ks.kuvio A).
(percentages; end of period)
(prosentteina, ajanjakson lopussa)
Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
Euroalueen valtioiden liikkeeseen laskemien velkapapereiden kannan rakenne
(as a percentage of total debt securities issued by general government; end of period)
(prosentteina julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien velkapapereiden yhteismäärästä, ajanjakson loppu)
Central government Longterm securities Shortterm securities Other general government Longterm securities Shortterm securities Total general government Longterm securities fixed-rate floating-rate Shortterm securities Total general government in EUR billions
Valtionhallinto Pitkäaikaiset velkapaperit Lyhytaikaiset velkapaperit Muut julkisyhteisöt Pitkäaikaiset velkapaperit Lyhytaikaiset velkapaperit Kaikki julkisyhteisöt Pitkäaikaiset velkapaperit Kiinteäkorkoiset Vaihtuvakorkoiset Lyhytaikaiset velkapaperit Kaikki julkisyhteisöt, mrd. euroa
Chart B Longterm government bond yield spreads against Germany
Kuvio B. Valtion pitkien lainojen tuottoerot Saksaan nähden1)
(basis points; monthly data)
(peruspisteinä, kuukausihavaintoja)
Greece Finland
Kreikka Suomi
Sources: BIS and ECB calculations.1) Longterm government bond yields refer to ten-year bonds or to the closest available bond maturity.
Lähteet: BIS ja EKP:n laskelmat.1) Valtion pitkät lainat tarkoittavat kymmenen vuoden joukkovelkakirjalainoja tai maturiteetiltaan lähimpiä vastaavia lainoja.
The decline in risk premia has been reflected in more favourable costs of debt financing inrecent years.
liassa, Portugalissa ja Espanjassa.
For example, the euro area average ten-year government bond yield declined froman average of 7% in the period 1994-98 to an average of 4.7% in the period 1999-2004. Asshown in Chart B, however, there are differences between government bond yields across euroarea countries, which could reflect differences in liquidity and credit risk.
Yksi tämän lähentymiskehityksen taustalla olevista tekijöistä on saattanut olla julkisen talouden kehitys Saksassa, jossa BKT:hen suhteutettu velkaantuneisuus paheni vuosina 2001–2004 suhteessa kaikkien muiden euroalueen maiden velkaantuneisuuteen lukuun ottamatta Ranskaa.
Chart C Changes in relative debt-to-GDPratios against Germany1) and changes inyield spreads2) between 2001 and 2004
Kuvio C. BKT:hen suhteutetun suhteellisen velan muutokset Saksaan nähden1) ja tuotto- erojen muutokset2) vuosina 2001–2004
(x-axis: in percentage points; y-axis: in basis points)
(x-akseli: prosenttiyksikköinä; y-akseli: peruspisteinä)
German longterm bond yields have been thelowest in the euro area primarily because German government bonds are relativelyliquid. The financing advantage of the German government over all other euro areagovernments in terms of basis points was inthe double-digit range until early 2001.
Saatavissa olevien tietojen perusteella maissa, joiden BKT:hen suhteutettu velkaantuneisuus on vähentynyt suhteessa Saksaan vuosina 2001–2004, myös pitkäaikaisten joukkolainojen tuottojen erot ovat pienentyneet suhteessa Saksan valtion joukkolainojen tuottoihin, kuten kuviossa C esitetty ilmeinen suhdeosoittaa.
Fromthat time the spreads between ten-yeargovernment bond yields of other euro areacountries and comparable German bondyields declined constantly, reaching a low atthe end of 2003.
Vaikka muutkin lähinnä joukkolainojen likvidiyteen liittyvät tekijät voivat ollamerkittäviä, tätä voidaan pitää ensimmäisenämerkkinä siitä, että sijoittajat ottavat jossainmäärin huomioon euroalueen maiden julkisentalouden rahoitusasemat hinnoitellessaanjoukkolainoja.
The most significantdecreases in yield spreads have beenexperienced in Belgium, Greece, Italy,Portugal and Spain.
Kaiken kaikkiaan julkisyhteisöjen rahoituksen rakenteen viimeaikainen kehitys kuvastaasitä huomattavaa makrotaloudellista etua,joka on syntynyt siirryttäessä entistä selvemmin vakauteen tähtäävään politiikkaan viimeisen vuosikymmenen aikana.
One of the factorsunderlying this convergence may have beenthe fiscal developments in Germany, where,between 2001 and 2004, the debt-to-GDPratio worsened relative to that of all other euroarea countries except France.
Kansalaistenkannalta näkyvin hyöty on korkomenojenaiempaa huomattavasti pienempi osuus valtion budjetista.
Sources: Eurostat and ECB.1) X-axis: decrease in the relative debt-to GDP ratio against Germany, i.e. in the difference between the debt-to-GDP ratioof Germany and that of other euro area countries, between2001 and 2004.2) Y-axis: decrease in yield spreads against German ten-yeargovernment bonds between January 2001 and December2004.Note: The chart should be read as follows, using Belgium as anexample.
Lähteet: Eurostat ja EKP.1) X-akseli: Suhteellisen velkasuhteen pieneneminen Saksaannähden eli Saksan velkasuhteen ja muiden euroalueen maidenvelkasuhteen välisen eron muutos vuosina 2001–2004.2) Y-akseli: tuottoerojen pieneneminen Saksan valtion 10 vuoden joukkolainojen tuottoihin nähden tammikuusta 2001joulukuuhun 2004.Huom.
The debt-to-GDP ratio in Belgium was 108.0% in2001 and 95.6% in 2004, while in Germany it was 59.4% in2001 and 66.0% in 2004.
Kuviossa esimerkiksi Belgian BKT:hen suhteutettuvelka oli 108,0 % vuonna 2001 ja 95,6 % vuonna 2004, kuntaas Saksassa velkasuhde oli 59,4 % vuonna 2001 ja 66,0 %vuonna 2004.
Thus, the difference between thedebt-to-GDP ratio of Germany and that of Belgium – a relativedebt-to-GDP ratio of Belgium against Germany – was48.6% in 2001 and 29.6% in 2004.
Näin ollen Saksan ja Belgian velkasuhteenero eli Belgian suhteellinen velkasuhde Saksaan nähdenoli 48,6 % vuonna 2001 ja 29,6 % vuonna 2004.
This difference decreasedbetween 2001 and 2004 by 19.0 percentage points – animprovement in the relative debt-to-GDP ratio against Germany – as shown on the x-axis.
Tämä eropieneni 19,0 prosenttiyksikköä vuodesta 2001 vuoteen 2004,mikä merkitsee suhteellisen velkasuhteen paranemista Saksaan nähden, kuten x-akselista voidaan havaita.
Over the same period, thespread between Belgian and German government bond yieldsdecreased by 28 basis points, as shown on the y-axis.
Samaanaikaan valtion joukkolainojen tuottoero Belgian ja Saksan välilläsupistui 28 peruspistettä, kuten y-akseli osoittaa.
Thestraight solid line represents the fitted regression line.
Suora viivaon regressiosovite.
Overall, recent trends in the structure of government financing reflect the significantmacroeconomic advantage which has arisen in conjunction with the move to more stabilityoriented policies over the last decade.
Sekä korkomenojenhienoisen vähenemisen että perusjäämän lievän paranemisen odotetaan edistävän osaltaantätä kehitystä. Talouskasvun odotetaan pysyvän lähellä potentiaalista kasvua.
The most visible benefit for the public is thesignificantly lower proportion of government budgets spent on interest payments.
Julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan olevan lähellä tasapainoa
FISCAL PLANS FOR 2005The latest update of the stability programmessuggests that, despite some progress, too littleis planned to address the problem of budgetdeficits and that comprehensive structuralreform agendas are still lacking.
RAHOITUSASEMIEN TASAPAINOTTAMISESSASYYTÄ NOUDATTAA AIEMPIA SITOUMUKSIAEuroalueen julkisen talouden on vastattavakolmeen suureen haasteeseen.
For 2005 theaverage deficit for the euro area as a whole isexpected to decline by about half a percentagepoint of GDP.
Ensinnäkin julkisen talouden rahoitusasemia on tasapainotettava huomattavasti: makrotalouden vakaudenmerkittävänä kannattimena on julkisen talouden kestävyys eli julkisyhteisöjen kyky täyttäämaksuvelvoitteensa (ks. kehikko 9).
Both a marginal decline in interest expenditure and a moderateimprovement of the primary balance shouldcontribute to this development.
EU:nfinanssipolitiikan päätöksentekojärjestelmännoudattaminen ja sääntöjen täsmällinen soveltaminen ovat ratkaisevan tärkeitä seikkoja,koska ne edistävät julkisen talouden kestävyyttä EMUssa.
Economicgrowth is expected to stay near potential.However, about half the euro area countries,i.e. Germany, Greece, France, Italy, the Netherlands and Portugal, are projected tocontinue to report deficits close to or at 3%of GDP. Only a few are projected to be in a
Alijäämille asetettuun 3 prosentinviitearvoon – jos viitearvoa noudatetaan uskottavasti – voidaan sitoa julkisen talouden kurinalaisuutta ja julkisen velan tulevaa kehitystä
close-to-balance or in-surplus position.
koskevat odotukset.
Thedebt-to-GDP ratio is expected to decline byabout half a percentage point of GDP.
Näin ollen se on rahoitusmarkkinoille ja kansalaisille tärkeä merkki terveellä pohjalla olevasta julkisesta taloudesta.
The fact that the euro area average deficit isnear the 3% reference value and that a numberof countries have deficits close to or abovethis value underlines the urgent need tostrengthen the position of public finances.
Maiden, joissa on liiallinen alijäämä, olisi korjattava tilanne mahdollisimman pian ja noudatettava sitoumuksiaan.
Theimproved economic environment offers a goodopportunity to accelerate the process of fiscalconsolidation.
Lisäksi on vältettäväliiallisten alijäämien uusiutumista.
Growth dividends in the formof higher than expected tax revenues shouldbe assigned to reducing budget imbalances.Countries with excessive deficits shouldcorrect this situation as soon as possible andfulfil their commitments. Moreover, therecurrence of excessive deficits needs to beavoided.
Niissä euroalueen jäsenmaissa, joissa julkisen taloudenrahoitusasema ei ole lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen mutta joissa ei myöskään ole liiallista alijäämää, rahoitusaseman tasapainottamisessa on syytä noudattaa euroryhmän lokakuussa 2002 tekemää sopimusta.
It is also desirable that those euro areacountries which do not have a budgetaryposition close to balance or in surplus, but arenot in an excessive deficit situation either,progress with budgetary consolidation in linewith the Eurogroup agreement of October2002, according to which underlying deficitratios should be cut by at least 0.5 percentagepoint of GDP per year.
Sen mukaansuhdanteista riippumattomia alijäämäsuhteitaon supistettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttiyksikön verran BKT:stä.
In particular,the deficit limit of 3% of GDP – if crediblyimplemented – provides an anchor forexpectations of fiscal discipline and future debtdevelopments.
Koska euroalueen keskimääräinen alijäämä onlähellä 3 prosentin viitearvoa ja koska useissamaissa alijäämä on lähellä viitearvoa tai ylittääsen, julkisen talouden rahoitusasemia on todellakin syytä vahvistaa pikaisesti.
It is therefore an importantsignal of fiscal soundness for financial marketsand the public.
Kohentunuttaloustilanne tarjoaa hyvät edellytykset nopeuttaa julkisen talouden rahoitusaseman tasapainottamista.
Box 9
Kehikko 9.
FISCAL POLICY AND MACROECONOMIC STABILITY
FINANSSIPOLITIIKKA JA MAKROTALOUDEN VAKAUS
This box discusses the main influences of fiscal policy on macroeconomic stability and pricedevelopments, as well as the way in which the EU fiscal framework reflects these influences.
Tässä kehikossa tarkastellaan finanssipolitiikan keskeisiä vaikutuksia makrotalouden vakauteen ja hintakehitykseen sekä sitä, miten nämä vaikutukset näkyvät EU:n finanssipolitiikanpäätöksentekojärjestelmässä.
Fiscal policies can have an impact on the short-run macroeconomic environment viadiscretionary measures and automatic stabilisers.
Finanssipolitiikka voi vaikuttaa lyhyen aikavälin makrotaloudelliseen toimintaympäristöönpäätöksiin perustuvien toimenpiteiden ja suhdanneautomatiikan kautta.
Discretionary measures, i.e. active changesto government revenue or expenditure, can affect economic growth and prices, via their effecton both aggregate demand and aggregate supply.
Päätöksiin perustuvattoimenpiteet eli julkisen talouden tuloihin tai menoihin tehdyt aktiiviset muutokset voivat vaikuttaa talouskasvuun ja hintoihin sitä kautta, että nämä toimenpiteet vaikuttavat kokonaiskysyntään ja -tarjontaan.
Experience over the last few decades hasshown, however, that discretionary fiscal fine-tuning, aimed at stabilising the economy, oftenproves to be pro-cyclical.
Viime vuosikymmeninä saadut kokemukset ovat kuitenkin osoittaneet,että talouden vakauttamiseen tähtäävä päätöksiin perustuva julkisen talouden hienosäätö useinvain vahvistaa suhdanteita.
Moreover, the asymmetrical use of fine-tuning measures (mainlyduring downturns and to a much lesser extent during upswings) has led to higher fiscal deficitsover time.
Lisäksi hienosäätötoimien epäsymmetrinen käyttö (enimmäkseenlaskusuhdanteiden aikana ja huomattavasti vähemmän noususuhdanteiden aikana) on ajan mittaan johtanut julkisen talouden alijäämien kasvuun.