natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally, the contribution of marketableinstruments to the annual growth rate of M3diminished to 0.4 percentage point in 2004,from 1.2 percentage points in the previous year.This reflected in particular a strong decline inthe annual growth rate of money market fundshares/units.
Lisäksi osakesijoitukset ja osakerahastosijoitukset kasvoivat vuonna 2004 nopeammin kuin aiempina vuosina, kun taas joukkolainoihin ja joukkolainarahastoihin tehtyjen sijoitusten kasvuvauhti hieman hidastui.
This stability masked somewhat heterogeneous developments in the various categoriesof financial investment.
malisoituivat vähitellen, kun sijoituksia alettiin taas tehdä riskipitoisempiin ja pidempiaikaisiin kohteisiin.
Households continued to invest a large percentage of their financial savings in insurancereserves, albeit at a slightly slower pace than in 2003.
Kotitaloudet sijoittivat edelleen suuren osan säästöistään vakuutuksiin, joskin näiden sijoitusten kasvuvauhti hidastui hieman vuodesta 2003.
The high degree of interest in theseproducts has been sustained over several years.
Vakuutukset ovat pysyneet erittäin suosittuina sijoituskohteina useiden vuosien ajan.
It probably reflects precautionary savings forretirement in an ageing society and possibly also agents’ concerns regarding public pensionschemes.
Tämä johtuu ikääntyvässä yhteiskunnassa todennäköisesti varovaisuussäästämisestä eläkettä varten ja kertoo mahdollisesti huolesta julkisteneläkejärjestelmien kestävyydestä.
Financial investment of the euro area nonfinancial sector
Euroalueen ei-rahoitussektorin rahoitusinvestoinnit
Annual growth rates
Vuotuinen kasvuvauhti
Outstanding amount
Kanta prosentteina
1) as a percentageof financial assets
1) rahoitusinvestoinneista
Financial investment Currency and deposits Securities other than sharesof which: short-termof which: longterm Mutual fund sharesof which: mutual fund shares,excluding money market fund sharesof which: money market fund shares Quoted shares Insurance technical reserves
Rahoitusinvestoinnit Käteinen ja talletukset Muut arvopaperit kuin osakkeetjosta: lyhytaikaisetjosta: pitkäaikaiset Rahasto-osuudet josta: rahasto-osuudet ilmanrahamarkkinarahastojenrahasto-osuuksiajosta: rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet Noteeratut osakkeet Vakuutustekninen vastuuvelka
Annual gains and losses on the holdingsof securities by the non-financialsector (as a percentage of GDP)
Ei-rahoitussektorinarvopaperisijoitusten vuotuisethallussapitovoitot ja -tappiot(% BKT:stä)
Source: ECB.Notes: See also Section 3.1 in the “Euro area statistics” section of the ECB’s Monthly Bulletin.
Lähde: EKP.Huom. Lisätietoja Kuukausikatsauksen tilasto-osan taulukossa 3.1.
Annual data as at the end of the period.1) As at the end of the third quarter of 2004.
Vuotuiset tiedot ajanjakson lopussa.1) Vuoden 2004 kolmannen neljänneksen lopussa.
Figures may not add up due to rounding.2) As at the end of the period.
Pyöristysten vuoksi yhteenlaskut eivät välttämättä täsmää.2) Ajanjakson lopussa.
The monetary aggregate M3 includes monetary instruments held by euro area non-MFIs (i.e. the nonfinancial sector and nonmonetary financial institutions) with euro area MFIs and central government.
Raha-aggregaatti M3 sisältää euroalueen ei-rahalaitossektorin (eli yrityssektorin ja muiden rahoituslaitostenkuin rahalaitosten) monetaariset saamiset euroalueen rahalaitoksilta ja valtionhallinnolta.
ECB Annual Report 2004
Lisäksi rahalaitosten
Chart7 Movementsin M3anditscounterparts
Kuvio7. M3:njasenvastaerien muutokset
(annual flows; end of period; EUR billions; adjusted forseasonal and calendar effects)
(vuotuisia virtatietoja, ajanjakson lopussa, mrd. euroa, kausija kalenterivaihtelusta puhdistettuja tietoja)
Bearing these caveats in mind, all estimates ofthe money gap rose further in the second half of2004, having shown signs of levelling off in thefirst half of the year.
Ulkomaiset Pitkäaikaiset Muut netto velat vastaerätsaamiset(ilman omaa(mukana(3)pääomaa jaoma pääomavarauksia)ja varaukset)(4)(5)
The large differencebetween the real money gap measure based onthe official M3 series and that based on M3corrected for the estimated impact of portfolioshifts indicates that much of the stock of excessliquidity reflected previous portfolio shiftsinto M3.
Lähde: EKP.1) Nimellinen rahapoikkeama tarkoittaa eroa, joka lasketaan M3:n toteutuneesta määrästä ja M3:n kasvuvauhdin viitearvon(4½ % vuodessa) mukaisesta määrästä (perusjaksona pidettävästä) joulukuusta 1998 alkaen.
However, Chart 8 also shows that thecorrected measure has risen significantly sincemid-2003, indicating that excess liquidity inthe euro area has increasingly ceased to be areflection only of portfolio shifts.
Reaalinen rahapoikkeamatarkoittaa M3:n toteutuneen määrän (M3:n nimellinen määrädeflatoituna YKHIllä) poikkeamaa määrästä, joka vastaa rahanmäärän kasvuvauhtia, kun nimellinen M3 on kasvanut 4½ prosentin viitearvon mukaisesti ja YKHI-inflaatio on kehittynyt EKP:n hintavakauden määritelmän mukaisesti (joulukuu 1998on tässäkin perusjakso).2) Arviot sijoitusten siirtojen vaikutuksesta M3:een perustuvatlokakuun 2004 Kuukausikatsauksen artikkelissa ”Monetaryanalysis in real time” esitettyyn menetelmään.
Source: ECB.1) The nominal money gap is defined as the difference betweenthe actual level of M3 and the level of M3 that would haveresulted from constant M3 growth at its reference value of4½% taking December 1998 as the base period.
pitkäaikaisten velkojen (ilman omaa pääomaaja varauksia) kasvu jatkui vuoden 2004 alkupuoliskolla. Tämä oli sopusoinnussa sijoitusten normalisoitumisen kanssa, sillä varoja siirrettiin likvideistä varoista pitkäaikaisempiinsijoituskohteisiin.
The real moneygap is defined as the difference between the actual level of M3deflated by the HICP and the deflated level of M3 that wouldhave resulted from constant nominal M3 growth at its referencevalue of 4½% and HICP inflation in line with the ECB’sdefinition of price stability, taking December 1998 as the baseperiod.2) Estimates of the magnitude of portfolio shifts into M3 areconstructed using the approach discussed in Section 4 of thearticle entitled “Monetary analysis in real time” in the October2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Ulkomaisten nettosaamisten ja pitkäaikaisten velkojen kehitys jatkoivuoden 2003 jälkipuolella alkanutta trendiä.Näiden tekijöiden M3:n kasvuvauhtia hidastavaa vaikutusta tasoitti kuitenkin osittain rahalaitosten euroalueella oleville myöntämienluottojen voimakas kasvu jo vuoden 2004 alkupuoliskolla, jolloin korot olivat matalat ja taloudellinen tilanne parani.
These levels of excess liquidity signal risks tomedium-term price stability.
alueelle suuntautuvat pääomavirrat, jotka syntyivät, kun euroalueen ulkopuoliset kiinnostuivat uudestaan euroalueen osakkeista ja joukkolainoista ja kun odotukset euron valuuttakurssin vahvistumisesta jatkuivat.
If a significantpart of this excess liquidity were to betransformed into transaction balances,particularly at a time when confidence andeconomic activity strengthened, this couldcontribute to the emergence of inflationarypressures (see Box 2 entitled “What couldhappen with the excess liquidity in the euroarea?”).
Ulkomaistennettosaamisten keskimääräinen vaikutus M3:nvuotuisen kasvuvauhdin nopeutumiseen kasvoivuoden 2004 toisen neljänneksen 1,1 prosenttiyksiköstä 2,2 prosenttiyksikköön vuoden viimeisellä neljänneksellä.
In addition, ample liquidity and strongcredit growth could become a source of strongasset price increases, particularly in housingmarkets.
Samalla rahalaitostenpitkäaikaisten velkojen (ilman omaa pääomaaja varauksia) kasvu voimistui entisestään, mikäviittasi euroalueella olevien sijoittamisen normalisoitumiseen, kun sijoituksia siirrettiin likvideistä varoista muihin kohteisiin.
2For further details, see Section 4 of the article entitled“Monetary analysis in real time” in the October 2004 issue ofthe ECB’s Monthly Bulletin.
M3:n kasvupaineetjohtuivat myös siitä, että ulkomaisten nettosaamisten vuotuisten virtojen pieneneminentaittui. Tähän käänteeseen vaikuttivat euro-
LIQUIDITY REMAINED AMPLEThe strength of M3 dynamics over the course of2004 implied a further increase in availablemeasures of excess liquidity, which denotes theliquidity available in the euro area that exceedsthe amount needed to finance non-inflationarygrowth (see Chart 8).
LIKVIDITEETTIÄ RUNSAASTI TARJOLLAM3 kasvoi voimakkaasti vuonna 2004, mikäviittasi siihen, että ylimääräinen likviditeettioli kasvanut entisestään.
WHAT COULD HAPPEN WITH THE EXCESS LIQUIDITY IN THE EURO AREA?
MILLAISIA SEURAUKSIA EUROALUEELLE KERTYNEESTÄ YLIMÄÄRÄISESTÄ LIKVIDITEETISTÄVOISI OLLA?
The strong growth in M3 since mid-2001 has led to a sustained increase in measures of excessliquidity in the euro area, which have reached historical highs.
M3:n vahva kasvu vuoden 2001 puolivälin jälkeen on johtanut euroalueen ylimääräistä likviditeettiä kuvaavien rahapoikkeamien jatkuvaan kasvuun, ja ylimääräistä likviditeettiä on niidenperusteella nyt enemmän kuin koskaan.
This implies that there wassubstantially more liquidity in the euro area in 2004 than needed to finance non-inflationaryeconomic growth. However, the levels of these measures should be interpreted with caution.
Tämä viittaa siihen, että euroalueella oli vuonna 2004huomattavasti enemmän likviditeettiä kuin inflaatiota kiihdyttämättömään kasvuun tarvitaan.Poikkeamien kuvaamaa ylimääräisen likviditeetin määrää on kuitenkin tulkittava varoen.
When assessing what could happen with the excess liquidity, the factors responsible for itsbuild-up should be borne in mind.
Kun arvioidaan, millaisia seurauksia ylimääräisellä likviditeetillä voisi olla, on pidettävä mielessä sen syntymiseen vaikuttaneet tekijät.
Two broad factors can be identified.
Keskeisiä tekijöitä on kaksi.
First, the protractedperiod of economic, financial and geopolitical uncertainty between mid-2001 and mid-2003led to a significantly increased preference during this period for safe and liquid instrumentsincluded in M3.
Ensinnäkin pitkälläajanjaksolla vuoden 2001 puolivälistä vuoden 2003 puoliväliin talouteen, rahoitusmarkkinoihin ja geopoliittiseen tilanteeseen liittyi epävarmuutta ja sijoittajat suosivat siksi yhä enemmän M3:een sisältyviä turvallisia ja likvidejä instrumentteja.
Second, the low level of interest rates across the maturity spectrum and theassociated low opportunity costs of holding liquid assets have added to the demand for money,particularly over the most recent period.
Toisekseen korkojen alhaisuuskaikissa maturiteeteissa ja siitä johtuvat likvidien varojen hallussapidon pienet vaihtoehtoiskustannukset ovat lisänneet rahan kysyntää, erityisesti viime aikoina.
A second possibility is that the excess liquidity will at some point translate into transactionbalances. This is most likely to be the case at a time when economic confidence isstrengthening.
tää siltä, että M3:een sisältyvien lyhytaikaisten instrumenttien voimakkaaseen kysyntään ovatvaikuttaneet etupäässä spekulatiiviset motiivit ja varovaisuusmotiivit (eivätkä niinkään transaktiomotiivit).
To the extent that these balances are used to increase the demand for domesticgoods and services, this could progressively reabsorb the current margins of idle capacity.Should strong consumption growth continue for a sufficiently long time, a tightening ofproduction capacities could eventually cause risks to price stability.
Kumpikin näistä motiiveista voi puolestaan merkitä erilaisia tapoja, joilla ylimääräistä likviditeettiä voidaan jatkossa käyttää, ja sen myötä erilaisia riskejä hintavakaudelle(ks. oheinen kuvio).
Finally, it cannot be entirely ruled out that the current situation of excess liquidity to someextent reflects a permanent change in the money demand behaviour of economic agents, i.e. astructurally higher liquidity preference and, hence, an increase in the desired level of moneyholdings.
Talouden toimijat voisivat ensinnäkin sijoittaa ylimääräistä likviditeettiä pitkäaikaisiin rahoitusvaateisiin eli osakkeisiin, velkakirjoihin tai reaaliomaisuuteen joko suoraan tai epäsuorastisijoitusrahastojen kautta.
Such a permanent change could, for example, be due to structurally higher riskaversion on the part of households as regards financial investments following the significantlosses they incurred on the stock markets between 2000 and 2003.
Jotta ylimääräinen likviditeetti kokonaisuutena vähenisi, näidentransaktioiden vastapuolena olisi oltava joko euroalueen rahalaitossektori tai euroalueen ulkopuoliset toimijat.
To the extent that such afactor plays a role, excess liquidity in the euro area would be lower than indicated by thecurrent measures and would not have an inflationary impact.
Tällaisella ylimääräisen likviditeetin käytöllä ei olisi välitöntä vaikutusta YKHI-inflaatioon, mutta sijoitussalkkujen uudelleenjärjestelyt saattaisivat joissakin olosuhteissa vaikuttaa varallisuushintoihin, millä puolestaan saattaisi myöhemmin olla välillinenvaikutus inflaatioon varallisuusvaikutusten kautta.
In reality, the situation is probably a combination of these three possibilities.
Toisekseen ylimääräistä likviditeettiä saatettaisiin käyttää transaktiotarkoituksiin.
At the same time, a continued strong preference for real estatepurchases could be associated with strong rises in real estate prices.
Todennäköisimmin näin tapahtuisi tilanteessa, jossa luottamus talouteen olisi kohentunut.
Looking ahead, it cannot be ruled out that some of the excessliquidity will be used for higher nominal transactions, particularly at a time of strongereconomic confidence, and then be associated with higher inflation.
Jos näitä ylimääräisiä varoja käytettäisiin kotimaisten hyödykkeiden ja palveluiden hankkimiseen, tämänhetkinen käyttämätön kapasiteetti voisi supistua vähitellen.
Overall, therefore, even if some of the excess liquidity reflects a higher liquidity preference onthe part of households and companies in the euro area, the high levels reached in 2004 remain aconcern for the ECB and call for vigilance.
Jos kulutus kasvaisi voimakkaastiriittävän pitkään, tuotantokapasiteetin käyttöasteen noususta saattaisi ajan myötä aiheutua riskejä hintavakaudelle.
decline further, the money market yieldcurve became negatively sloped.
Lisäksi ei voida täysin sulkea pois sitä mahdollisuutta, että nykyinen likviditeetin ylimäärä kuvastaa jossakin määrin myös pysyvää muutosta talouden toimijoiden rahankysynnässä.
In fact, theslope of this curve, as measured by thedifference between the twelve-month and theone-month EURIBOR, reached its lowest pointon 26 March 2004, at -7 basis points.
Tällätarkoitetaan likvidien instrumenttien kysynnän rakenteellista kasvua eli sitä, että talouden toimijat haluavat pitää hallussaan aiempaa suuremman määrän likvidejä varoja.
MONEY MARKET RATES REMAINED BROADLYSTABLEIn 2004 the Governing Council of the ECBdecided to keep its key interest ratesunchanged. As a consequence, money marketrates at the very short end of the yield curveremained broadly stable throughout the year.
Tällainen pysyvämuutos voisi johtua esimerkiksi siitä, että kotitaloudet sijoittaessaan karttavat riskejä aiempaaenemmän, koska ne kärsivät suuria tappioita osakesijoituksistaan vuosien 2000 ja 2003 välisenä aikana.
Money market interest rates at longer maturitiesdeclined significantly in the first quarter of2004, continuing the downward trend observedfrom mid-December 2003 (see Chart 9).Towards the end of March 2004, in a contextwhere key ECB interest rates were expected to
Jos näin olisi, ylimääräistä likviditeettiä olisi euroalueella vähemmän kuin tämänhetkisistä luvuista voisi päätellä, eikä sillä olisi inflaatiovaikutuksia.
Thereafter, longerterm money market interest rates remained
Kaavioylimääräisenlikviditeetin mahdollisistakäyttötavoista
ECB Annual Report 2004
Spekulatiivinen motiivi
Chart9Short-terminterestratesandtheslopeofthe money marketyieldcurve
M3:een sisältyvät lyhytaikaisetinstrumentit
(percentages per annum; percentage points; daily data)
Pitkäaikaiset arvopaperit
indicating that market participants saw verylittle uncertainty in the expected future path ofshort-term interest rates (see Chart 10).
Tuottokäyrä kuitenkin normalisoitui vuoden2004 huhtikuun ja kesäkuun välisenä aikana,jolloin pitkät korot nousivat huomattavastimutta käyrän lyhyimmät korot pysyivätjokseenkin vakaina.
broadly stable, fluctuating in a very narrowrange of around 10 basis points.
Tämän jälkeen pitkät rahamarkkinakorot olivat verrattain vakaat javaihtelivat vain hyvin kapeassa eli noin 10 peruspisteen suuruisessa välissä.
At the end ofthe year the one-month and twelve-month EURIBOR stood at 2.12% and 2.35%respectively, close to the levels reached at theend of 2003.
Vuoden lopussayhden kuukauden euriborkorko oli 2,12 % ja
Chart 11 Longterm government bond yields1) concerns about the sustainability of theeconomic recovery in the United States.
Kuvio 11. Valtion pitkien lainojentuotot1)
(percentages per annum; daily data) euro area 2)United States
Euroalue 2)Yhdysvallat
Sources: Reuters, Bloomberg and Thomson Financial Datastream.
Lähteet: Reuters, Bloomberg ja Thomson Financial Datastream.1) Kymmenen vuoden joukkovelkakirjalainoja tai maturiteetiltaanlähimpiä vastaavia lainoja.2) Tietoihin sisältyvät Kreikan tiedot 1.1.2001 alkaen.
1) Ten-year bonds or the closest available bond maturity.2) From 1 January 2001, data include Greece.
Lähteet: Bloomberg, Reuters ja EKP:n laskelmat.
Second, market participants becameincreasingly concerned about the potentialinflationary impact of the surge in oil pricesagainst the background of the ongoing globaleconomic recovery.
valtion 10 vuoden joukkolainojen tuotot vaihtelivat jonkin verran mutta eivät juurikaanmuuttuneet, kun taas vuoden jälkipuoliskollaoli havaittavissa pitkä laskusuuntaus.
Indeed, in the spring longterm bond yields and break-even inflation ratesedged up amid renewed inflationary concernson the part of investors (see Chart 12).However, such concerns were much lesspronounced in the euro area than in the United States, where bond yields and break-eveninflation rates rose more sharply.
Vuodenlopussa ne olivat 3,7 % eli huomattavasti pienemmät kuin vuoden 2003 lopussa (ks. kuvio11).
macroeconomic prospects throughout the year.Market participants’ expectations regardingthe impact of the upsurge in oil prices over theyear strongly influenced perceptions regardingboth inflationary pressures and economicactivity.
Vuoden 2005 kahtena ensimmäisenä kuukautena pitkät euriborkorot pysyivät melko vakaina,kun markkinaosapuolet odottivat lyhyiden korkojen pysyvän vakaina suurimman osan vuotta2005.
These expectations, however, seemedto vary over time in line with the flow ofmacroeconomic data releases.
Maturiteettiin liittyvät riskipreemiot eivät juuri muuttuneet.
Indeed,although in the spring market participantsappeared to be mainly concerned about theinflationary effects of the sharp rise in oilprices, later in the year concerns appeared toshift towards the impact of the high level of oilprices on economic activity.
Helmikuun 24. päivänä2005 yhden kuukauden euriborkorko oli 2,10 %ja 12 kuukauden euriborkorko 2,34 %.
3Chart 12 shows that, in spring 2004, the rise in the 2012 spotbreak-even inflation rate, which reflects, among other things,average inflation expectations between 2004 and 2012, wasstronger than that in the longterm implied forward break-eveninflation rate, which reflects average inflation expectationsbetween 2008 and 2014.
Kaiken kaikkiaan euroalueen pitkien joukkolainojen tuottojen muutokset heijastivat markkinaosapuolten muuttuneita käsityksiä inflaatiopaineista ja euroalueen talousnäkymistä.Nämä käsitykset puolestaan liittyivät läheisesti globaalien makrotaloudellisten näkymienmuutoksiin vuoden aikana.
This suggests a stronger increase ininflation expectations at shorter horizons.
Markkinaosapuolten odotukset öljyn hinnan nopean nousun vaikutuksista vuoden aikana vaikuttivat merkittävästi käsityksiin niin inflaatiopaineista kuin talouden kasvustakin.
In the first quarter of the year longterm bondyields in the euro area declined, mirroringmovements in the US market, amid growingconcerns about the strength of the economicrecovery in the United States.
VALTION PITKIEN JOUKKOLAINOJEN TUOTOTSUPISTUIVAT HUOMATTAVASTI VUONNA 2004Valtion pitkien joukkolainojen tuotot olivatvuoden 2004 lopussa historiallisesti katsottunahyvin alhaiset.
Chart 12 Longterm real bond yields and break-even inflation rates in the euro area
Kuvio 12. Pitkäaikaisen reaalikorkoisen joukkolainan tuottoja tuotot yhtenäistävä inflaatiovauhti euroalueella
(percentages per annum; daily data) bond yields in the euro area also mirroreddownward revisions to market expectationsregarding the pace of monetary policytightening over the near to medium term.
Vuonna 2012 erääntyvien indeksisidonnaisten joukkolainojen tuotto 1)
2012 indexlinked bond yield 1)ten-year break-even inflation rate longterm implied forward break-even inflation rate 3)
Pitkän aikavälin implisiittinen tuotot yhtenäistävä inflaatiovauhti 3)
The interest ratedifferential vis-à-vis the United Statesremained broadly stable for most of the year,reflecting more or less synchronous changes inthe macroeconomic prospects in the twoeconomies. However, some decoupling oflong-term bond yield movements occurredtowards the end of 2004, when the interest ratedifferential between US and euro area ten-yeargovernment bond yields widened somewhat,reaching a level of almost 60 basis points.
Lähteet: Reuters, Ranskan valtiovarainministeriö ja EKP:nlaskelmat.1)Johdettu (ilman tupakan hintojen vaikutusta laskettuun)euroalueen YKHIin sidotuista Ranskan valtion vuonna 2012erääntyvistä joukkolainoista.2)Lisätietoja helmikuun 2002 Kuukausikatsauksen kehikossa 2.3)Laskettu vuosina 2008 ja 2014 erääntyvistä euroalueenindeksisidonnaisista joukkolainoista vuonna 2014 erääntyvänlainan liikkeeseenlaskusta alkaen.
Sources: Reuters, French Treasury and ECB calculations.1)Derived from French Treasury bonds indexed to the euroarea HICP excluding tobacco which mature in 2012.2)For details of calculation, see Box 2 in the February 2002issue of the ECB’s Monthly Bulletin.3)Calculated from indexlinked bonds in the euro area,maturing in 2008 and 2014, since the issuance of the latter.
myös euroalueen inflaatioodotuksia koskevien kyselytutkimuksien piste-estimaateistasaadut lisätiedot, joiden mukaan pitkän aikavälin inflaatioodotukset eivät olleet kasvaneet.
Break-even inflation rates also moderatedslightly in the second half of 2004.Nevertheless, longterm break-even inflationrates in the euro area remained at the end of theyear above their average values since late 2001,when inflation-linked bonds indexed to theeuro area HICP excluding tobacco were firstissued.
Euroalueen pitkien joukkolainojen tuottojenpieneneminen vuoden kolmen ensimmäisenkuukauden aikana pysähtyi huhtikuussa, ja tuotot alkoivat kasvaa nopeasti. Kasvusuuntausnäytti johtuvan pääasiassa kahdesta tekijästä.Ensinnäkin markkinaosapuolet suhtautuivatyhä luottavaisemmin euroalueen talouden elpymiseen, jota siinä vaiheessa jo tuki maailmantalouden näkymien koheneminen.
The ten-year break-even inflation rateended the year at around 2.2%, an increase ofmore than 10 basis points compared with December 2003.
Inflaatiohuolet olivat kuitenkin euroalueella paljon vähäisempiä kuin Yhdysvalloissa, jossa joukkolainojen tuotot kasvoivat ja tuotot yhtenäistävät inflaatiovauhditkiihtyivät nopeammin kuin euroalueella.
Developments in oil prices continued to exert asubstantial influence on bond yields over thesecond half of the year.
Öljyn hinnan kehitys vaikutti edelleen huomattavasti joukkolainojen tuottoihin vuoden jälkipuoliskolla.
However, markets alsoappeared in this period to be increasinglyconcerned about the impact of oil prices oneconomic activity in the euro area and theglobal economy.
Markkinoilla kannettiin tällöinkuitenkin yhä kasvavaa huolta myös öljyn hinnan vaikutuksesta euroalueen talouskehitykseen ja maailmantalouteen.
This was reflected in thegradual decline, observed from mid-Juneonwards, in longterm nominal and indexlinked bond yields, suggesting that the marketsexpected the pace of economic growth in theeuro area to decline somewhat.
Tämä näkyi pitkienjoukkolainojen nimellistuotoissa ja pitkien indeksisidonnaisten joukkolainojen tuotoissa,jotka pienenivät vähitellen kesäkuun puolivälistä alkaen.