natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In any event, the competent authority is required to justify its decision by stating the reasons why it considers the evidence presented by the exporter does not enable it to be concluded that Directive 91/628 was complied with.
Toimivaltaisen viranomaisen on joka tapauksessa perusteltava päätöksensä ja täsmennettävä siinä syyt, joiden perusteella sen mielestä viejän esittämien todisteiden perusteella ei voida katsoa, että direktiivin 91/628 säännöksiä on noudatettu.
For that purpose, the authority is required, in particular, to make an objective assessment of the documents presented to it and to show the pertinence of the elements it has relied on in order to establish that the documentation attached to the export refund application was not sufficient to show compliance with the relevant provisions of that directive (Viamex Agrar Handel, paragraph 42).
Viranomaisen on tätä varten arvioitava objektiivisesti sille esitetyt asiakirjat ja osoitettava, että ne seikat, joihin se vetoaa sen kantansa tueksi, jonka mukaan vientitukihakemukseen liitetyn asiakirja-aineiston perusteella ei voida näyttää, että asiassa oli noudatettu kyseisen direktiivin merkityksellisiä säännöksiä, ovat asianmukaisia (ks. em. asia Viamex Agrar Handel, tuomion 42 kohta).
However, although it is true that a statement that the animals are fed and watered ‘in the evenings and mornings, at midday, and in the evenings and mornings’ during transportation by sea does not correspond exactly to the requirements of the first indent of Article 5A point 2(d)(ii) of Directive 91/628, none the less it cannot be inferred from such a statement that the animals have not been fed or watered.
Vaikka merkintä, jonka mukaan eläimet juotetaan ja ruokitaan ”illalla, aamulla, keskipäivällä, illalla ja aamulla” merikuljetuksen aikana, ei vastaa täsmälleen direktiivin 91/628 5 artiklan A kohdan 2 kohdan d alakohdan ii alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan vaatimuksia, siitä ei voida päätellä, että eläimiä ei ole ruokittu tai juotettu.
A statement typed prior to the ferry journey, according to which the animals are fed and watered at sufficiently identifiable intervals, may satisfy the requirements of
Ennen lauttakuljetusta kirjoitettu merkintä, jonka mukaan eläimet ruokitaan ja juotetaan riittävällä tavalla yksilöitävissä olevina ajankohtina, voi vastata direktiivin
Directive 91/628 provided that it is established that the animals were in fact fed and watered as stated.
91/628 vaatimuksia, sikäli kun näytetään, että nämä ruokkimis- ja juottamistoimenpiteet on tosiasiallisesti tehty.
It is the task of the referring court to assess, in the main proceedings, whether, in the light of the documents submitted by the exporter as a whole, among which are the route plan and the affidavit referred to in paragraph 15 above, the animals were transported in accordance with the requirements of Directive 91/628.
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on selvittää pääasian oikeudenkäynnissä, onko kaikkien viejän esittämien asiakirjojen, joihin kuuluvat reittisuunnitelma ja tämän tuomion 15 kohdassa mainittu valaehtoinen selvitys, valossa eläimiä kuljetettu direktiivin 91/628 vaatimusten mukaisesti.
In the light of the foregoing considerations, the answer to the fourth question must be that a route plan containing a pretyped statement indicating that during the ferry journey animals are fed and watered ‘in the evenings and mornings, at midday, and in the evenings and mornings’ may satisfy the requirements of Directive 91/628 provided that it is established that the animals were in fact fed and watered as stated.
Edellä esitetty huomioon ottaen neljänteen kysymykseen on vastattava, että reittisuunnitelmaan sisältyvä merkintä, joka on kirjoitettu kirjoituskoneella etukäteen ja jonka mukaan merikuljetuksen aikana ”eläimet juotetaan ja ruokitaan illalla, aamulla, keskipäivällä, illalla ja aamulla”, voi täyttää direktiivin 91/628 vaatimukset, sikäli kuin näytetään, että nämä ruokkimis- ja juottamistoimenpiteet on tosiasiallisesti tehty.
If the competent authority considers, in the light of all the documents submitted by the exporter, that the requirements of that directive have not been complied with, it is for that authority to assess whether that noncompliance had an effect on the welfare of the animals, whether such noncompliance may, where appropriate, be remedied and whether it must result in the export refund being forfeited, reduced or retained.
Jos toimivaltainen viranomainen katsoo kaikkien viejän esittämien asiakirjojen perusteella, että tämän direktiivin vaatimuksia ei ole noudatettu, sen tehtävänä on arvioi- da, onko tämä vaikuttanut eläinten hyvinvointiin, voidaanko tällainen laiminlyönti tarvittaessa oikaista ja johtaako se välttämättä vientituen menettämiseen, alentamiseen vai säilyttämiseen.
If the competent authority considers, in the light of all the documents submitted by the
Jos toimivaltainen viranomainen katsoo
Case C-303/06
Asia C-303/06
(Social policy — Directive 2000/78/EC — Equal treatment in employment and occupation — Articles 1, 2(1), (2)(a) and (3) and 3(1)(c) — Direct discrimination on grounds of disability — Harassment related to disability — Dismissal of an employee who is not himself disabled but whose child is disabled — Included — Burden of proof)
Sosiaalipolitiikka – Direktiivi 2000/78/EY – Yhdenvertainen kohtelu työssä ja ammatissa – 1 artikla ja 2 artiklan 1 kohta, 2 kohdan a alakohta ja 3 kohta sekä 3 artiklan 1 kohdan c alakohta – Vammaisuuteen perustuva välitön syrjintä – Vammaisuuteen liittyvä häirintä – Sellaisen työntekijän irtisanominen, joka ei itse ole vammainen mutta jonka lapsi on vammainen – Kuuluminen soveltamisalaan – Todistustaakka
Social policy — Equal treatment in employment and occupation — Directive 2000/78 — Prohibition of discrimination on grounds of disability — Scope
Sosiaalipolitiikka – Yhdenvertainen kohtelu työssä ja ammatissa – Direktiivi 2000/78 – Vammaisuuteen perustuvan syrjinnän kielto – Ulottuvuus
SUMMARY — CASE C-303/06
TIIVISTELMÄ – ASIA C-303/06
Social policy — Equal treatment in employment and occupation — Directive 2000/78 — Prohibition of harassment — Scope
Sosiaalipolitiikka – Yhdenvertainen kohtelu työssä ja ammatissa – Direktiivi 2000/78 – Häirinnän kielto – Ulottuvuus
Directive 2000/78 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation, and, in particular, Articles 1 and 2(1) and (2)(a) thereof, must be interpreted as meaning that the prohibition of direct discrimination laid down by those provisions is not limited only to people who are themselves disabled.
Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annettua direktiiviä 2000/78 ja erityisesti sen 1 artiklaa ja 2 artiklan 1 kohtaa ja 2 kohdan a alakohtaa on tulkittava siten, että niissä säädetty välittömän syrjinnän kielto ei rajoitu yksinomaan henkilöihin, jotka itse ovat vammaisia.
The principle of equal treatment enshrined in that directive in the area of employment and occupation applies not to a particular category of person but by reference to the grounds mentioned in Article 1.
Tässä direktiivissä vahvistettua yhdenvertaisen kohtelun periaatetta työssä ja ammatissa ei näet sovelleta määrättyyn henkilöluokkaan vaan direktiivin 1 artiklassa tarkoitettujen seikkojen perusteella.
Directive 2000/78 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation, and, in particular, Articles 1 and 2(1) and (3) thereof, must be interpreted as meaning that the prohibition of harassment laid down by those provisions is not limited only to people who are themselves dis -abled.
Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annettua direktiiviä 2000/78 ja erityisesti sen 1 artiklaa ja 2 artiklan 1 ja 3 kohtaa on tulkittava siten, että niissä säädetty välittömän syrjinnän kielto ei rajoitu yksinomaan henkilöihin, jotka itse ovat vammaisia.
Under Article 2(3), harassment is deemed to be a form of discrimination within the meaning of Article 2(1) and the principle of equal treatment enshrined in that directive in the area of employment and occupation applies not to a particular category of person but by reference to the grounds mentioned in Article 1.
Mainitun 2 artiklan 3 kohdan mukaan häirintää on pidettävä saman artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna syrjintänä ja direktiivissä vahvistettua yhdenvertaisen kohtelun periaatetta työssä ja ammatissa ei sovelleta määrättyyn henkilöluokkaan vaan direktiivin 1 artiklassa tarkoitettujen seikkojen perusteella.
Where an employer treats an employee who is not himself disabled less favourably than another employee is, has been or would be treated in a comparable situation, and it is established that the less favourable treatment of that employee is based on the disability of his child, whose care is provided primarily by that employee, such treatment is contrary to the prohibition of direct discrimination laid down by Article 2(2)(a) of Directive 2000/78.
Kun on näytetty toteen, että häirintänä pidettävä haitallinen käytös, jonka kohteena on työntekijä, joka itse ei ole vammainen, liittyy hänen lapsensa, jonka tarvitsemasta hoidosta hän pääasiallisesti vastaa, vammaisuuteen, tällainen käytös on kyseisen direktiivin 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun häirinnän kiellon vastaista.
Where it is established that the unwanted conduct amounting to harassment which is suffered by an employee who is not himself disabled is related to the disability of his child, whose care is provided primarily by that employee, such conduct is contrary to the prohibition of harassment laid down by Article 2(3) of Directive 2000/78.
Kun työnantaja kohtelee työntekijää, joka ei itse ole vammainen, epäsuotuisammin kuin jotakin toista työntekijää kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella vertailukelpoisessa tilanteessa ja kun on näytetty toteen, että tämän työntekijän epäsuotuisa kohtelu perustuu hänen lapsensa, jonka tarvitsemasta hoidosta hän pääasiallisesti vastaa, vammaisuuteen, tällainen kohtelu on kyseisen direktiivin 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun välittömän syrjinnän kiellon vastaista.
OPINION OF ADVOCATE GENERALPOIARES MADURO delivered on 31 January 2008 1
31 päivänä tammikuuta 2008 1
This reference by the South London Employment Tribunal raises, for the first time, an important question about the scope of Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation 2(‘the Directive’).
Tämä South London Employment Tribunalin esittämä ennakkoratkaisupyyntö nostaa ensimmäistä kertaa esiin tärkeän kysymyksen yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27.11.2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY 2(jäljempänä direktiivi) soveltamisalasta.
The Tribunal asks whether the prohibition of discrimination contained in the Directive covers cases where an employee is treated less favourably than her colleagues because, although not herself disabled, she is associated with a disabled person.
Tribunal kysyy, kattaako direktiivin sisältämä syrjintäkielto tapaukset, joissa työntekijää, joka itse ei ole vammainen, kohdellaan epäsuotuisammin kuin hänen työtovereitaan sen vuoksi, että hän on kanssakäymisissä vammaisen kanssa.
I — Factual background and the questions referred
ja ennakkoratkaisukysy-
On 4 March 2005 the claimant accepted voluntary redundancy and, accordingly, stopped working for Attridge Law.
Kantaja suostui vapaaehtoiseen irtisanoutumisjärjestelyyn 4.3.2005 ja lopetti työskentelyn Attridge Law’lle.
On 30 August 2005 she brought a claim for constructive dismissal and disability discrimination against her former employers, arguing that they treated her less favourably than employees with non-disabled children and subjected her to conduct that created a hostile atmosphere for her.
Hän nosti 30.8.2005 entisiä työnantajiaan vastaan irtisanoutumista työnantajan käytöksestä johtuvasta syystä ja vammaisuuteen perustuvaa syrjintää koskevan kanteen, jossa hän väitti, että työnantajat olivat kohdelleet häntä epäsuotuisammin kuin työntekijöitä, joiden lapset eivät olleet vammaisia, ja että heidän käytöksensä loi häntä kohtaan vihamielisen ilmapiirin.
Among the examples of discriminatory treatment that she alleges she has suffered are that her employers refused to allow her to return to her existing job after coming back from maternity leave; they called her ‘lazy’ when she sought to take time off to care for her son and refused to give her the same flexibility as regards her working arrangements as those of her colleagues with non-disabled children; they said that she was using her ‘fucking child’ to manipulate her working conditions; they subjected her to disciplinary action; and they failed to deal properly with a formal grievance she lodged against her ill treatment.
Hän esittää esimerkkeinä syrjivästä kohtelusta, jonka kohteeksi hän väittää joutuneensa, että hänen palatessaan äitiyslomalta hänen ei sallittu palata silloiseen työhönsä; häntä kutsuttiin ”laiskaksi”, kun hän pyrki pitämään vapaata hoitaakseen poikaansa, ja hänen työjärjestelyihinsä ei suhtauduttu samalla joustavuudella kuin hänen työtovereidensa, joiden lapset eivät olleet vammaisia; he sanoivat, että hän käytti ”vitun lastaan” manipuloidakseen työolosuhteitaan; häneen kohdistettiin kurinpitomenettely ja hänen huonosta kohtelustaan tekemäänsä virallista valitusta ei käsitelty asianmukaisesti.
The claimant in the main proceedings, Ms Sharon Coleman, worked from 2001 as legal secretary for Attridge Law, a firm of solicitors in London, where Mr Steve Law is a partner.
Pääasian kantaja Sharon Coleman työskenteli vuodesta 2001 lukien asianajosihteerinä lontoolaisessa asianajotoimistossa Attridge Law’ssa, jossa Steve Law on osakkaana.
In 2002 she gave birth to a son who is dis -abled; he suffers from bronchomalacia and congenital laryngomalacia.
Coleman synnytti vuonna 2002 pojan, joka on vammainen: tällä on bronkomalasia ja synnynnäinen laryngomalasia.
She is his primary carer.
Coleman on poikansa pääasiallinen hoitaja.
1 — Original language: English.2 — OJ 2000 L 303, p. 16.
1 – Alkuperäinen kieli: englanti.2 – EYVL L 303, s. 16.
Ms Coleman sought to rely on the relevant national law, the Disability Discrimination Act 1995, and the Directive.
Coleman vetosi asiaa koskevaan kansalliseen lainsäädäntöön, Disability Discrimination Act 1995:een (vuoden 1995 laki vammaisuuteen perustuvasta syrjinnästä) ja direktiiviin.
Her argument was that the Directive is intended to prohibit discrimination not only against disabled persons themselves, but also against individuals who are victims of discrimination
Hän katsoi, että direktiivin tarkoitus on kieltää paitsi itse vammaisiin, myös sellaisiin henkilöihin kohdistuva
OPINION OF MR POIARES MADURO — CASE C-303/06 employees who, though they are not themselves disabled, are treated less favourably or harassed on the ground of their association with a person who is disabled?
JULKISASIAMIES POIARES MADURON RATKAISUEHDOTUS – ASIA C-303/06 työntekijöitä, joita kohdellaan epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta tai häiritään sen vuoksi, että he ovat kanssakäymisissä vammaisen kanssa, vaikka he eivät itse ole vammaisia?
because they are associated with a disabled person.
syrjintä, joita syrjitään sen vuoksi, että he ovat kanssakäymisissä vammaisen kanssa.
The Tribunal, the argument goes on, should interpret the Disability Discrimination Act in conformity with the Directive and thus afford protection against discrimination by association.
Kantaja väitti edelleen, että Tribunalin pitäisi tulkita Disability Discrimination Actia direktiivin mukaisesti ja näin ollen tarjota suojelua kanssakäymiseen perustuvaa syrjintää vastaan.
The defendants in the main action argued that the Act protects only disabled persons and that the Directive is not intended to cover discrimination by association.
Pääasian vastaajat väittivät, että Actilla suojellaan vain vammaisia ja että direktiivin tarkoitus ei ole kattaa kanssakäymiseen perustuvaa syrjintää.
(3) Where an employer treats an employee less favourably than he treats or would treat other employees, and it is established that the ground for the treatment of the employee is that the employee has a disabled son for whom the employee cares, is that treatment direct discrimination in breach of the principle of equal treatment established by the Directive?
3) Kun työnantaja kohtelee tai kohtelisi työntekijää epäsuotuisammin kuin muita työtekijöitä ja kun osoitetaan, että tällaisen kohtelun syynä on se, että hänellä on vammainen lapsi, josta hän huolehtii, onko tällainen kohtelu direktiivissä vahvistetun yhdenvertaisen kohtelun periaatteen vastaista välitöntä syrjintää?
Ms Coleman can succeed in her case only if the Directive is to be interpreted as prohibiting discrimination by association.
Colemanin kanne voi menestyä vain, jos direktiiviä on tulkittava siten, että sillä kielletään kanssakäymiseen perustuva syrjintä.
Thus, the Tribunal did not proceed fully to establish the material facts and examine the substance of the claim, but, instead, stayed that part of the application and held a preliminary hearing only on the issue of whether or not discrimination by association is prohibited.
Tribunal ei näin ollen ryhtynyt tosiseikkojen toteamiseen ja kanteen aineelliseen tutkimiseen, vaan lykkäsi asian käsittelyä tältä osin ja piti valmisteluistunnon vain siitä kysymyksestä, onko kanssakäymiseen perustuva syrjintä kiellettyä.
Following the hearing it stayed the proceedings and referred the following questions to the Court of Justice:
Istunnon päätyttyä se lykkäsi asian käsittelyä ja esitti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
(4) Where an employer harasses an employee, and it is established that the ground for the treatment of the employee is that the employee has a disabled son for whom the employee cares, is that harassment a breach of the principle of equal treatment established by the Directive?’
4) Kun työnantaja kohdistaa työntekijään häirintää ja kun osoitetaan, että tällaisen kohtelun syynä on se, että työntekijällä on vammainen poika, josta hän huolehtii, onko tällainen kohtelu direktiivissä vahvistetun yhdenvertaisen kohtelun periaatteen vastaista välitöntä syrjintää?”
II — Analysis
II Asian tarkastelu
‘(1) In the context of the prohibition of discrimination on grounds of disability, does the Directive only protect from direct discrimination and harassment persons who are themselves disabled?
”1) Kun kysymys on vammaisuuteen perustuvan syrjinnän kiellosta, suojellaanko direktiivillä välittömältä syrjinnältä ja häirinnältä ainoastaan henkilöitä, jotka itse ovat vammaisia?
(2) If the answer to Question (1) above is in the negative, does the Directive protect
2) Jos kysymykseen 1 annettava vastaus on kielteinen, suojellaanko direktiivillä
The four questions referred to the Court by the Employment Tribunal boil down to a single issue of law: does the Directive protect non-disabled people who, in the context of their employment, suffer direct discrimination and/or harassment because they are associated with a disabled person?
Employment Tribunalin yhteisöjen tuomioistuimelle esittämät neljä kysymystä tiivistyvät yhteen oikeuskysymykseen: suojellaanko direktiivillä ei-vammaisia henkilöitä, jotka työnsä yhteydessä joutuvat välittömän syrjinnän ja/tai häirinnän kohteeksi sen vuoksi, että he ovat kanssakäymisissä vammaisen kanssa?
EC must be interpreted in the light of the goals pursued by Article 13 itself. 4
COLEMAN tulkittava itse kyseisen artiklan tavoitteiden valossa. 4
Article 13 EC is an expression of the commitment of the Community legal order to the principle of equal treatment and nondiscrimination.
EY 13 artikla on ilmaus yhteisön oikeusjärjestyksen sitoutumisesta yhdenvertaisen kohtelun ja syrjinnän kiellon periaatteisiin.
Thus, any interpretation of both that article and any directive adopted under this legal basis must be undertaken against the background of the Court’s caselaw on these principles.
Niinpä sekä kyseisen artiklan että tämän oikeusperustan nojalla annettujen direktiivien kaikki tulkinta on suoritettava näitä periaatteita koskevan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön valossa.
5 The Directive itself states in Article 1 that its purpose is ‘to lay down a general framework for combating
5Itse direktiivin 1 artiklassa todetaan, että sen tarkoituksena on ”luoda yleiset puitteet – – syrjinnän
The Directive was adopted under Article 13 EC which was added to the EC Treaty by the Treaty of Amsterdam and reads as follows: ‘Without prejudice to the other provisions of this Treaty and within the limits of the powers conferred by it upon the Community, the Council acting unanimously on a proposal from the Commission and after consulting the European Parliament, may take appropriate action to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation’.
Direktiivi annettiin EY 13 artiklan nojalla, joka lisättiin EY:n perustamissopimukseen Amsterdamin sopimuksella ja jossa määrätään seuraavaa: ”Neuvosto voi tässä sopimuksessa yhteisölle uskotun toimivallan rajoissa yksimielisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen muiden määräysten soveltamista.”
The first thing to note about Article 13 EC is that it singles out specific grounds of discrimination which it treats as suspect grounds or, to borrow a term from US constitutional law, as ‘suspect classifications’, 3and makes them the target of Community antidiscrimination legislation.
EY 13 artiklasta on ensiksi huomattava, että siinä erotetaan erityiset syrjintäperusteet, joita siinä pidetään epäilyttävinä perusteina, tai – Yhdysvaltain valtiosääntöoikeudessa käytettyä termiä lainatakseni – epäilyttävinä luokitteluina (suspect classifications) 3, ja niistä tehdään syrjinnän vastaisen yhteisön lainsäädännön kohde.
Under this broad provision legislation may be brought with the aim of combating discrimination on those enumerated grounds.
Tämän laajan määräyksen nojalla voidaan antaa lainsäädäntöä, jolla torjutaan kyseisillä luetelluilla perusteilla tapahtuvaa syrjintää.
While the Council enjoys considerable discretion to adopt measures tailored to particular circumstances and social contexts, Article 13 EC cannot be interpreted so as to allow the adoption of legislation that would be inconsistent with its aims and spirit and limit the protection that the drafters of the Treaty intended to offer.
Vaikka neuvostolla on laaja harkintavalta toteuttaa toimenpiteitä, jotka on suunniteltu erityisiä olosuhteita ja erityisiä sosiaalisia asiayhteyksiä varten, EY 13 artiklaa ei voida tulkita siten, että siinä sallittaisiin sen tavoitteiden ja hengen vastaisen lainsäädännön antaminen ja rajoitettaisiin suojelua, jota perustamissopimuksen laatijat ovat halunneet tarjota.
As a consequence, legislation adopted on the basis of Article 13
Tämän johdosta EY 13 artiklan nojalla annettua lainsäädäntöä on
4 — Indeed, one cannot exclude the possibility of antidiscrimination measures adopted under Article 13 EC that would violate that very same provision (for example, measures offering protection from discrimination based on religious belief to the adherents of only some, but not all, religions).
4 – Ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että EY 13 artiklan nojalla annetuilla syrjinnän vastaisilla toimilla rikottaisiin juuri kyseistä määräystä (esim. toimet, joilla suojellaan uskontoon perustuvalta syrjinnältä johonkin uskontokuntaan kuuluvia, mutta ei kaikkiin).