natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As well as this intellectual enrichment, many people have a morepragmatic motivation: to improve their professional situation.The process of European integration launched more than halfa century ago has considerably speeded up trade between European Union Member States.
Kielten oppiminen on siis älyllisesti rikastuttavaa, minkä lisäksi se on perusteltua myös käytännön näkökulmasta, koska sen avullayhden vieraan kielen, oppii helpommin toista vierasta kieltä,
The limits of a lingua franca
K ottaa kielenkannat
Although it holds great promise for multilingualism, the ‘mothertongue plus two’ solution might also appear hard to implement.Learning one language is complicated enough, so surely learningtwo must be even more so.
Euroopan monikielisyyttä puoltaa myös ”monikielinen ymmärtäminen”.
Learning a language requires acquisitiontechniques that are very different from those used for other academic subjects such as history, maths or biology.
Esimerkiksiespanjaa opiskellut ranskalainen ymmärtää paljon helpomminitaliaa tai portugalia.
Learning a firstforeign language involves mastering these specific techniques,and it is the combination of the two efforts — new learning techniques and a new language — that creates an initial difficulty.By contrast, for the second foreign language, the learningtechniques have already been acquired and the learner now hasto focus only on the new language; thus the task is easier.
Monikielistä ymmärtämistä koskeva lähestymistapa perustuu tähän ajatukseen, jonka pohjalta kehitetäänkielten oppimista helpottavia tekniikoita.
Most of thelanguages spoken in Europe stem from three common linguistictrunks.
Miksi pitäisi opiskella useita kieliä?
Multilingualcomprehension is part and parcel of the approach to developtechniques that facilitate language learning.
Eikö riittäisi, että kaikki opiskelisivat jotain laajasti käytettyä kieltä, lingua francaa, kutenenglantia?
It makes sense to learn one foreign language, but why two?Wouldn’t it be enough for everyone to learn one widely usedlanguage, a lingua franca, such as English?
Tässä tulee esiin kielen ja kulttuurin välinen suhde.Todellinen keskinäinen ymmärtäminen ja vieraan kulttuurinarvostaminen edellyttävät vuoropuhelua paikallisella kielellä.
This is where it isimportant to be aware of the link between language andculture. True mutual understanding and deep appreciation ofanother culture require dialogue in the local language.
Josopiskeltavana vieraana kielenä on lingua franca(tässä tapauksessa englanti), edellä mainittu kielen ja kulttuurin välinenyhteys puuttuu.
If theforeign language being learned is a lingua franca — usually English, the link between language and culture is lacking.The lingua franca does not equip the speaker to deal with allcountry-specific situations.
Lingua francallaei pärjää kaikissa tilanteissa.Esimerkiksi italialainen saatetaan valita Saksaan hoitamaan työtehtäviä, joissa tarvitaan englannin kielen taitoa.
For instance, an Italian can berecruited in Germany for a job that requires mastery of Englishalone.
Hänen onkuitenkin osattava saksaa sopeutuakseen yritykseen, jossahänen kollegansa viestivät saksaksi.
However, he will have to know German if he hopes bothto become an integral part of the company, in which his fellowworkers communicate in German, and to feel at ease in everydaylife in German society.
Hänen on osattava saksaamyös siksi, että hän voi kotiutua saksalaiseen yhteiskuntaan jasopeutua jokapäiväiseen elämänmenoon.
What exactly is meant by speaking two foreign languages?
Tarkoitus olisi siis osata kahta vierasta kieltä, mutta miten osaaminen määritellään?
Shouldwe expect to see a generation of perfectly trilingual or evenquadrilingual Europeans?
Onko meidän pyrittävä muodostamaaneurooppalainen sukupolvi, joka on täysin kolmikielinen tai jopanelikielinen?
The idea behind the goal of ‘mothertongue plus two’ is, above all, to enable Europeans to communicate— to understand and make themselves understood — in twoforeign languages to facilitate exchanges of all kinds.
Äidinkielen ja kahden vieraan kielen oppimistavoitteen taustalla on ennen kaikkea pyrkimys siihen, ettäeurooppalaiset pystyisivät viestimään — siis ymmärtämään ja tulemaan ymmärretyiksi — kahdella vieraalla kielellä, jotta kaikkienalojen vaihtoja voitaisiin edistää.
Furthermore, English is not necessarily the priority lingua francafor everyone.
Englanti ei myöskään ole välttämättä kaikkien kannalta ensisijainen vieras kieli.
In many cases, the language of the neighbouringcountry is more important. The linguistic diversity of Europemeans that no single solution will ever fit every situation.
Naapurimaan kieli on usein sitä tärkeämpi.Euroopan kielellisen monimuotoisuuden vuoksi kaikkiin tilanteisiin ei ole yhtä ratkaisua.
Did you know that…?
Tiesitkö, että…
Russian is the main foreign language in five European countries: Lithuania (83 % of thepopulation speaks Russian), Latvia (59 %),Estonia (53 %), Poland (around 30 %) and
Viidessä Euroopan valtiossa opiskellaanensimmäisenä vieraana kielenä venäjää:Liettuassa (83 prosenttia väestöstä osaavenäjää), Latviassa (59 prosenttia), Virossa (53 prosenttia), Puolassa (noin 30 prosenttia)
Bulgaria (21 %) (1
1 ja Bulgariassa (21 prosenttia).(
European Union Member States in 2004.
) Näistä kaikista paitsi Bulgariasta tulee Euroopan unioninjäsenvaltioita vuonna 2004.
) Source:Eurobarometer 55, October 2001. See Internet: http://europa.eu.int/comm/public_opinion/archives/eb/eb55/eb55_en.pdf
)Lähde:Eurobarometri nro 55, lokakuu 2001, katso Internet-osoite http://europa.eu.int/comm/public_opinion/archives/eb/eb55/eb55_fr.pdf.
Finally, there is total immersion.
Kaikista monikielisiä edellä mainittuja oppimismenetelmiä.
The more means used, the greater the chancesof success.
Oppiminen on sitä tehokkaampaa, mitä useampaa keinoa käytetään.
The European Union’s role
Keille monen kielen omaksuminen on helpointa?
Who stands the best chance of becoming multilingual?
Oppimista toki tapahtuu muuallakin.
Clearlyyoung people have most opportunities, since school in the broadsense provides the main learning period in life.
Kieliä voi oppia missä tahansa elämänvaiheessa, kunhan on Mikä on Euroopan unionin merkitys tällä alalla?
But it is not the onlyone.
Miten se voimotivoitunut.
On the contrary, it is possible to learn new languagesthroughout life provided the learner is motivated.
Pelkästään työelämässä yhä useammat yritykset tar-auttaa meitä oppimaan useita kieliä?
More and morebusinesses, to mention just the sphere of work, offer free orlow-cost language classes to their employees, or give them timeoff to take courses at language institutes.
Koulutuksen järjestäminenjoavat ilmaisia tai tuettuja kielikursseja työntekijöilleen taikuuluu ensi sijassa jäsenvaltioiden vastuulle.
How canit help us become multilingual? Education and training aremainly organised independently by the Member States.Every country has its own rules, sets up its own systems anddevotes what it sees as the appropriate resources to education andtraining.
Tästä huolimattaopetusalan ammattilaisten kohtaamat ongelmat ovat kaikkialla Euroopassa samankaltaisia.
However, those working in this field run up againstsimilar problems across Europe, so there is a need for strategiesand policies at European level.
Tämän vuoksi on laadittava Euroopantason strategioita ja toimintatapoja.
That is what lies behind European Union intervention.
Juuri tämänsuuntaisesti Euroopan unioni on pyrkinytkin toimimaan.
Since the creation of the first Linguaprogramme in 1990, the European Union has constantlyencouraged the exchange of best practice and information,promoted the development of innovative teaching methods, andfacilitated teacher and student mobility.
Ensimmäisen Linguanimisen ohjelman perustamisen (vuonna 1990) jälkeen Euroopanunioni on jatkuvasti edistänyt muun muassa hyvien toimintatapojen ja tietojen vaihtoa, pedagogisten ja innovatiivistenmenetelmien kehittämistä sekä opettajien ja opiskelijoiden liikkuvuutta.
The new action plan forthe promotion of language learning and linguistic diversity,adopted on 24 July 2003 (see page 8), extends and builds on thisapproach.
Tätä strategiaa jatketaan ja täydennetään uudellakielten oppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämistäkoskevalla toimintasuunnitelmalla, joka hyväksyttiin 24. heinäkuuta 2003 (katso sivun 8 artikkeli).
Many times and places throughout life are suitable for learninglanguages and, equally, numerous methods and resources exist.The teacher/learner relationship remains the main referencepoint, whether the learner is a young person or an adult, andwhether the class is at school, in an adult evening course or ina company — but this relationship is continually in flux.
Tämän lisäksi opiskelussa voidaan käyttää monia erimenetelmiä ja välineitä. Oppilas-opettaja-asetelma on yhä yleisinriippumatta siitä, onko oppilas nuori vai vanha tai tapahtuukoopetus koulussa, iltakursseilla tai yrityksissä.
Learninga language, more than any other subject, requires the activeparticipation of the learner.
Oppilaan ja opettajansuhde kuitenkin kehittyy jatkuvasti.
The teacher’s role is to arouse interest,provide stimulation, encouragement, advice, guidance, evaluationand correction rather than simply to pass on knowledge from a‘transmitter’, the teacher, to a ‘receiver’, the pupil.
Kielten opiskelu edellyttäämuita oppiaineita enemmän oppilaan aktiivista osallistumista,minkä vuoksi opettajan tehtävänä on nykyisin pikemminkinherättää mielenkiintoa, innostaa, neuvoa, opastaa, arvioida jakorjata kuin varmistaa tietojen siirtyminen lähettäjältä (opettaja)vastaanottajalle (oppilas).
Methodologiesand teaching materials are growing ever richer, and learners andteachers alike can make use of the wealth of resources availablethrough multimedia and on the Internet.
Opetusmenetelmät, pedagogiset jadidaktiset materiaalit kehittyvät jatkuvasti tähän suuntaan, ja niinoppilaat kuin opettajatkin voivat käyttää uusia välineitä, kuten multimediaa ja Internetiä.
Even so, other frameworks exist for learning languages inaddition to the teacher/learner relationship. Selfteaching is oneexample.
Oppimistapahtuman ei välttämättä tarvitse perustua oppilas-opet-taja-asetelmaan.
It allows those lacking the time or means to go, orreturn, to school to teach themselves with the aid of variedteaching tools.
Itseopiskelutarjoaa pedagogisten ja didaktisten välineiden avulla oppimismahdollisuuden niille, jotka eivät ehdi tai pysty osallistumaankoulumuotoiseen opetukseen.
The information and communication technologiesare extremely useful in this respect.
Tieto- ja viestintätekniikka on suureksi avuksi myös itseopiskelussa.
More and more methods andresources are becoming available on CD-ROM, and the range oflanguages covered is expanding.
CD-ROMia tai Internetiähyödyntäviä opetusmenetelmiä ja välineitä kehitetään jatkuvastilisää, ja niiden avulla voidaan opiskella yhä useampia kieliä.
The day-to-day linguistic diversity of European institutions
Kielellinen monimuotoisuus Euroopan unionin toimielimissä
In everything that directly affects the lifeof European citizens, the European Unionscrupulously abides by the principle oflinguistic diversity.
Euroopan unioni noudattaa hyvin tarkoinkielellisen monimuotoisuuden periaatettakaikissa suoraan Euroopan kansalaisiinvaikuttavissa asioissa.
Legislative measuresadopted by the EU are thus translated intoall the official languages, and debates inthe European Parliament are interpretedsystematically into the other languages.
Tämän vuoksikaikki Euroopan unionin lainsäädäntökäännetään kaikille virallisille kielille ja Euroopan parlamentin keskusteluttulkataan järjestelmällisesti yhdelletoistakielelle.
Itis no surprise, therefore, to learn that the European Commission employs more than1 500 full-time linguists (translators and interpreters) or that the European Parliament’s interpreting service hassome 240 permanent interpreters andthe equivalent of just over 360 full-timetranslators.
Tämän perusteella ei liene yllätys,että Euroopan komissiossa työskenteleevakituisesti yli 1 500 lingvistiä (kääntäjää ja tulkkia) tai että Euroopan parlamentintulkkausosastoon kuuluu noin 240 virkamiestulkkia ja hieman yli 360 kokopäiväistä kääntäjää.
Milestones in European Union action in support of languages
Euroopan unionin keskeiset toimetkielten alalla
July 2003: The European Commissionadopts the communication entitled,‘Promoting language learning andlinguistic diversity: Action plan 2004–06’.
Heinäkuu 2003:Euroopan komissio antoitiedonannon ”Kielten oppimisen jakielellisen moninaisuuden edistäminen —Toimintaohjelma 2004–2006”.
March 2002:The Heads of State or Government of the European Union,meeting in Barcelona, instruct the European Commission to pursue itsactions to promote basic language skills,particularly through the teaching of atleast two foreign languages to children ata very early age.
Maaliskuu 2002:Barcelonaankokoontuneet Euroopan unionin valtioidenja hallitusten päämiehet pyysivät Euroopan komissiota jatkamaan toimia,joilla parannetaan perustaitojen hallintaaerityisesti opettamalla vähintään kahtavierasta kieltä hyvin varhaisesta iästälähtien.
February 2002:The European Union Ministers for Education and Youth adopt adetailed work programme on the follow-up ofthe objectives of education and trainingsystems in Europe.
Helmikuu 2002:Euroopan unionin koulutusja nuorisoasioista vastaavat ministerithyväksyivät Euroopan koulutusjärjestelmientavoitteiden yksityiskohtaisenseurantaohjelman.
The programme explicitlymentions foreign-language proficiency asone of the basic skills all European citizensshould acquire.
Ohjelmassa mainitaannimenomaisesti, että vieraiden kieltenosaaminen kuuluu perustaitoihin, jotkakaikkien Euroopan kansalaisten olisihallittava.
Whospeaks whatin Europe?
Mitäkieliä Euroopassapuhutaan?
‘Mother tongue plus two’ is a praiseworthy objective.
Tavoite osata äidinkielen lisäksi kahta vierasta kieltä onkiitettävä.
But tomeasure the distance that separates the European Unionfrom this target, Europeans’ current language skills need tobe assessed.
Jotta saataisiin selville, miten kaukana tästätavoitteesta Euroopan unionissa vielä ollaan, on selvitettäväeurooppalaisten tämänhetkinen kielitaito.
Eurobarometer(1), ‘Europeans and languages’, published in February 2001 by the European Commission (2) for the launch of the European Year of Languages in 2001.
Eurobarometri-tutkimuksessa ”Eurooppalaiset ja kielet” (1).Euroopan komissio julkaisi tutkimuksen (2) helmikuussa 2001
Knowing a language is one thing, but practising it is quiteanother.
Toki kieliä osataan, mutta käytetäänkö niitä?
Only 14 % of Europeans who know at least oneforeign language practise it for an hour or more a day. This rises to 29 % if the reference period is lengthened to a week.
Ainoastaan 14 prosenttia niistä eurooppalaisista, jotka osaavat ainakinyhtä vierasta kieltä, käyttävät sitä vähintään tunnin päivässä.Viikon tarkastelujaksolla heitä on jo 29 prosenttia.
Occasional use, during trips abroad or with foreignvisitors, is the most frequently cited example of languagepractice (35 % of those polled).
Suurin osa(35 prosenttia kielen puhujista) käyttää vierasta kieltäsatunnaisesti (oleskellessaan tai käydessään ulkomailla).
The first observation is that more than 50 % of Europeansspeak a foreign language (53 % of those polled) and 26 % saythey can speak two. English is the most widely used foreignlanguage (41 % of those interviewed), ahead of French (19 %),German (10 %), Spanish (7 %) and Italian (3 %).
Ensimmäisenä tutkimuksesta voidaan päätellä, ettäenemmän kuin joka toinen eurooppalainen puhuu jotainvierasta kieltä (53 prosenttia tutkimukseen osallistuneista), ja 26 prosenttia ilmoittaa osaavansa kahta vierasta kieltä.Vieraista kielistä eniten osataan englantia (41 prosenttiatutkimukseen osallistuneista), jonka jälkeen tulevat ranska(19 prosenttia), saksa (10 prosenttia), espanja (7 prosenttia) ja italia (3 prosenttia).
Age and level of education have a major impact on languageskills. The youngest categories (aged 15 to 24) and those withthe highest level of education contain the highest numbers ofmultilingual people.
Ikä ja koulutustaso vaikuttavat merkittävästi kielitaitoon.Nuorimmassa ikäryhmässä (15–24 vuotta) ja korkeammankoulutuksen saaneiden ryhmässä useampaa vierasta kieltätaitavia oli eniten.
For holidays abroad (47 %), which come well ahead ofwatching films or television or listening to the radio (22.5 %), and for communicating at work (21.1 %).
Kun tässä yhteydessä eurooppalaisiltatiedustellaan, miksi he ovat opiskelleet vierasta kieltä, yhtämoni mainitsee ulkomaan lomamatkat (47 prosenttiatutkimukseen osallistuneista mainitsee tämän syyn) kuinedellä mainitussa kysymyksessä.
Similarly, whenasked what motivates them to learn a foreign language,Europeans again mention holidays (47 % of respondents)ahead of personal satisfaction (37 %), with work once again in last place (26 %).
Toiseksi yleisimpänä syynäoli opiskelu omaksi iloksi (37 prosenttia) ja kolmanneksijälleen työ (26 prosenttia).
At present, the European Union has 11 official languages (1) that correspondroughly (2) to those of its Member States.
virallista kieltä (1), mikä vastaa enemmäntai vähemmän (2) unionin jäsenvaltioiden
With the accession of 10 new Member
3 kymmenen uutta jäsenvaltiota (
States (3) in May 2004, the number ofofficial languages will rise to 20 (4).
(2 toukokuussa 2004, jolloin virallistenkielten lukumäärä nousee
) In alphabetical order: Danish, Dutch, English, Finnish,French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish. )
) Aakkosjärjestyksessä: englanti, espanja, hollanti, italia,kreikka, portugali, ranska, ruotsi, saksa, suomi ja tanska.)
Irish and Luxemburgish, while official languages at national level, do not have official language status at EU level.)
Iiri ja luxemburg ovat kansallisia virallisia kieliä, muttaniillä ei ole Euroopan unionin virallisen kielen asemaa.)
In alphabetical order: Czech Republic, Cyprus, Estonia,Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia. ) The new languages will be, in alphabetical order: Czech,Estonian, Hungarian, Latvian, Lithuanian, Maltese, Polish,Slovak and Slovene.
Aakkosjärjestyksessä: Kypros, Latvia, Liettua, Malta,Puola, Slovakia, Slovenia, Tsekki, Unkari ja Viro.˘) Uudet kielet ovat aakkosjärjestyksessä latvia, liettua,malta, puola, slovakki, sloveeni, tsekki, unkari ja viro.˘
1990:The European Unionlaunches the first Linguaprogramme, focusing onlanguage learning.
Vuosi 1990:Euroopan unionikäynnisti ensimmäisen Lingua-ohjelman, jossakeskitytään kieltenoppimiseen.
2001:European Year of Languages, organised jointly by the European Union and the Council of Europe.
Vuosi 2001:Vuosi oli Euroopanunionin ja Euroopan neuvostonyhdessä järjestämä Euroopankielten teemavuosi.
Hundreds ofprojects are carried out andevents held in the four corners of Europe.
Eri puolilla Eurooppaa toteutettiin satojahankkeita ja järjestettiintapahtumia.
November 1995:In its White Paper on educationand training entitled ‘Teaching and learning in theknowledge society’, the European Commissionidentifies mastery of foreign languages as one ofthe priorities of its education and training policy.
Vuosi 1995:Sokrates-ohjelma (yleissivistäväkoulutus) ja Leonardo-ohjelma (ammatillinenkoulutus) aloitettiin. Kielinäkökohdat ovat mukanakaikissa ohjelmien toimissa.Marraskuu: Euroopan komissio asetti koulutustakoskevassa valkoisessa kirjassaan ”Opettaminen jaoppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa”vieraiden kielten osaamisen yhdeksikoulutuspolitiikan ensisijaiseksi tavoitteeksi.
School, the main learning venue
Useimmin kieliä opitaan keskiasteen koulutuksessa
)In December 2000, 16 000 EU citizens aged over 15 were surveyed.)Eurobarometerreport 54, ‘Europeans and languages’, is available in its complete version in French from the Internet: http://europa.eu.int/comm/public_opinion/archives/eb/ebs_147_fr.pdf.
)Tutkimusta varten haastateltiin joulukuussa 2000 kaikkiaan 16 000:ta yli 15-vuotiasta Euroopan unionin kansalaista.)Erityiseurobarometri nro 54, Eurooppalaiset ja kielet, on saatavilla kokonaisuudessaan ranskaksi Internet-osoitteesta http://europa.eu.int/comm/public_opinion/archives/eb/ebs_147_fr.pdf.
A summary in English is also available from the Internet: http://europa.eu.int/comm/public_opinion/archives/eb/ebs_147_summ_en.pdf
Suomenkielinen tiivistelmä on saatavissa osoitteestahttp://europa.eu.int/comm/education/policies/lang/languages/consult/ebs_fi.pdf.
An ambitious plan for languages
koskeva kunnianhimoinen suunnitelma
At the end of July 2003, the European Commission tabled anaction plan for promoting language learning and linguistic diversity.
Euroopan komissio esitteli heinäkuun 2003 lopullatoimintasuunnitelman, jolla on tarkoitus edistää kielten oppimista ja kielellistämonimuotoisuutta.
The Magazinetakes a look at its objectives, methodology and the instruments it will mobilise.
Tässä artikkelissa käsitellään toimintasuunnitelman tavoitteita,menetelmiä ja välineitä.
dopted by the European Commission on 24 July 2003,the action plan (2004–06) to promote language learningand linguistic diversity is based on the experience of the
uroopan komissio hyväksyi 24. heinäkuuta 2003 toiminta- suunnitelman kaudelle
Amongst them are:
Suunnitelman
A existing programmes run by the Directorate-General for Education
E tarkoituksena on edistää kielten oppimista ja kielellistä
•greater use of language assistants, particularly in primaryschools;
—antaa virikkeitä erityisesti ala-asteen kielten apulaisopettajille
• funding of transnational projects to develop languageteaching materialsfor pre-school and primary schools;
— rahoittaa kansainvälisiä hankkeita, joissa laaditaan opetusmateriaalia esikoulun ja ala-asteen kielenopetusta varten
• support for school projects based on integrated learningofa subject matter and a language; and Culture (1).
— tukea koulujen hankkeita, joissa on tarkoitus opettaa reaaliaineita ja kieliä integroidusti monimuotoisuutta, ja se perustuu koulutuksen ja kulttuurinpääosaston ohjelmista (1) saatuihin kokemuksiin.
Its two largest programmes, Socrates (education)and Leonardo da Vinci (training), already provide annual supportof some EUR 30 million for language learning.
Tärkeimmätnäistä ovat Sokrates (yleissivistävä koulutus) ja Leonardo da Vinci(ammatillinen koulutus), joista osoitetaan vuodesta riippuen noin30 miljoonaa euroa kieliä koskeviin toimiin.
The plan takesinto account the results of the Commission’s wide-rangingconsultation with the other European institutions, nationalministries concerned, a wide range of civil society organisations,and the general public.
Toimintasuunnitelmassa otetaan myös huomioon tulokset, joita on saatu Euroopankomission järjestämästä laajasta kuulemisesta, johon muut Euroopan unionin toimielimet, asiasta vastaavat kansallisetministerit sekä monet kansalaisyhteiskuntaa ja kansalaisia edustavat järjestöt osallistuivat.
• the creation of an Internet information portal for professionalsand the general public on training opportunities,the advantages of knowing more than one language, etc.(to be launched in 2006); the mobilisation of important additional financial resources, theactionplan is based on the idea of making better use of existinginstruments.
— luoda Internet-portaali, josta koulutusalan ammattilaiset jakansalaiset saavat tietoja muun muassa tarjolla olevasta koulutuksesta ja monipuolisen kielitaidon tuomista eduista(sivusto on tarkoitus avata vuonna 2006)
• better information campaigns for language teachers on European mobility schemessupported by Socrates and Leonardo da Vinci;
— tiedottaa kielten opettajille aiempaa paremmin Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmien tarjoamista liikkuvuusmahdollisuuksista Euroopassa
•the organisation of a European conference in 2006 onthe recruitmentof foreign language teachers;
—järjestää vuonna 2006 eurooppalainen konferenssi, jossa käsitellään vieraiden kielten opettajien työhönottoa
•support for the publication in 2004 of the status of regionaland minority languagesin the Union (update of the
—tukea vuonna 2004 julkaistavaa tilanneselvitystä Euroopanunionin alue- ja vähemmistökielistä (Euromosaic-kerto-
•Language learning is a lifelong activity. It begins at a veryearly age, continues in education and training systems and isprolonged through adult education.
—kehittää vuosina 2005 ja 2006 kielitaitoa mittaava eurooppalainen indikaattori