natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally,regional discrepancies in employment and unemployment are also the result of low geographicalmobility, which could be enhanced through improvements in transport infrastructure.
Uudistuksen toteuttamisesta tullee kuitenkin pitkä ja kallis prosessi.Alueelliset työllisyys- ja työttömyyserot johtuvat myös vähäisestä alueellisesta liikkuvuudesta, jotavoitaisiin lisätä kehittämällä liikenneinfrastruktuuria.
Steps to liberalise network industries have only been recently taken place with full liberalisation ofvoice telecommunications in 2003 and progressive liberalisation of other network industries tocomply with EU legislation.
EU:n lainsäädännön edellyttämä verkkotoimialojen vapauttaminen on vasta alkanut.Puhelinliikenne vapautettiin kokonaan vuonna 2003 ja muiden verkkotoimialojen vapauttaminenetenee asteittain.
All network industries are still dominated by the respective incumbents- some of them being gradually privatised – facing low effective competition and benefiting fromthe absence of a real choice of supplier.
Kaikkia verkkotoimialoja hallitsevat edelleen vanhat yhtiöt (joista osaa ollaanvähitellen yksityistämässä), jotka eivät kohtaa juurikaan todellista kilpailua ja jotka hyötyvättodellisten vaihtoehtoisten toimittajien puuttumisesta markkinoilta.
Low effective competition has several sources.
Vähäinen kilpailu johtuu useistasyistä.
In somecases, technical and practical barriers impede competition to develop, as is the case intelecommunications, where local loop unbundling, carrier selection and number portability aretrailing behind.
Esimerkiksi teleliikenteessä tekniset ja käytännön esteet haittaavat kilpailun kehittymistä,koska tilaajayhteyksien eriyttämisessä, operaattorin valinnassa ja numeron siirrettävyydessä ollaanjäljessä.
In some other cases, the legal base for more effective competition is not yet fully inplace, such as in energy.
Joissakin tapauksissa, esimerkiksi energia-alalla, ei ole vielä tehokkaan kilpailunedellyttämää kattavaa lainsäädännöllistä kehystä.
One additional source of low effective competition is a lack ofinterconnection.
Myös puutteellinen yhteenliittäminen estääkilpailun lisääntymistä.
Latvia’s railways connections are not well-developed with Baltic neighbours andother European countries.
Latvialla on alikehittyneet rautatieyhteydet Baltian maihin ja muuhun Eurooppaan.
In gas, the Latvian market is still dominated upstream by very fewimporters and is de facto dependent on Russian gas supply.
Kaasualalla Latvian markkinoita hallitsevat tuotantoketjun alkupäässä harvattuontiyritykset, ja maa on käytännössä riippuvainen Venäjän kaasuntoimituksista.
Finally, cross-border interconnections inelectricity between Baltic States and other Member States may be insufficient to cope with longterm demand.
Myöskäänsähköverkkojen rajatylittävä yhteenliittäminen Baltian maihin ja muihin jäsenvaltioihin ei kentiesilmeisesti ole sillä tasolla, että verkot pystyisivät vastaamaan pitkän aikavälin kysyntään.
In order to address the sizable current account deficit, to which an appropriate fiscal policy shouldcontribute, Latvia is recommended to:
Jotta suurta vaihtotaseen vajetta voidaan supistaa asianmukaisen finanssipolitiikan tukemana,suositellaan, että Latvia
reduce the general government deficit in a credible and sustainable way within a multiannual framework in line with the decisions to be taken by the Council in the context of theforthcoming budgetary surveillance exercise (GL 1 and 2).
supistaa julkisen talouden alijäämää uskottavalla ja kestävällä tavalla monivuotisissapuitteissa niiden päätösten mukaisesti, joita neuvosto tekee julkisen talouden tulevaanvalvontaan liittyen (yleiset suuntaviivat 1 ja 2).
increase the efficiency, quality and accessibility of the education and training systems, andtheir responsiveness to the labour markets’ needs (GL 13 and 14).
parantaa koulutuksen tehoa, laatua ja saatavuutta sekä sen kykyä vastata työmarkkinoidentarpeisiin (yleiset suuntaviivat 13 ja 14);
encourage R & D and innovation, in particular in the business sector (GL 13 and 14).encourage an entrepreneurial culture (GL 11).
kannustaa T & K- ja innovaatiotoimintaa erityisesti yrityssektorilla (yleiset suuntaviivat13 ja 14);tukee yrittäjäkulttuurin kehittymistä (yleinen suuntaviiva 11).
review the tax and benefit system in order to make work pay more, in particular byincreasing the efficiency of social spending (GL 4).strengthen labour supply by pursuing efforts to better adapt the qualifications of theworkforce to the requirements of the labour market and by facilitating labour mobility,especially through improvements in transport infrastructure (GL 7 and 13).
tarkistaa vero- ja etuusjärjestelmien sisältöä, jotta työnteosta tulee kannattavampaa, jatehostaa erityisesti sosiaaliturvaan kohdistettavien varojen käyttöä (yleinen suuntaviiva 4);lisää työn tarjontaa pyrkimällä sopeuttamaan työntekijöiden ammattitaito paremmintyömarkkinoiden vaatimuksiin ja helpottamalla työvoiman liikkuvuutta erityisestiliikenneinfrastruktuuria kehittämällä (yleiset suuntaviivat 7 ja 13).
take legal measures to enhance effective competition in network industries and tostrengthen the role of the regulator (GL 9).increase physical interconnections with other European networks (GL 9).
toteuttaa lainsäädännöllisiä toimia kilpailun tehostamiseksi verkkotoimialoilla jasääntelyviranomaisten aseman vahvistamiseksi (yleinen suuntaviiva 9);lisää fyysisiä liittymäkohtia muihin eurooppalaisiin verkkoihin (yleinen suuntaviiva 9).
In spite of a weak external environment, Lithuania’s macroeconomic performance remainedparticularly strong in the last three years.
Heikosta ulkoisesta ympäristöstä huolimatta Liettuan talous kehittyi erittäin vahvasti kolmenviimeksi kuluneen vuoden aikana.
Real GDP growth accelerated rapidly to 9.0 per cent in2003, primarily supported by strong investment and private consumption, although export growthremained robust.
Kokonaistuotannon reaalikasvu kiihtyi nopeasti 9,0 prosenttiinvuonna 2003, mikä johtui pääasiassa voimakkaasta investointitoiminnasta ja yksityisestäkulutuksesta.
Strong economic growth was positivelyreflected in the labour market, although high unemployment remains as a major weakness in the Lithuanian economy.
Voimakas talouskasvu vaikutti positiivisesti työmarkkinoihin, muttakorkea työttömyys on edelleen keskeinen ongelma Liettuan taloudessa.
The decreasing trend in the general government deficit initiated in 2000 was interrupted in 2003,when the deficit increased slightly to 1.7 per cent of GDP, from 1.5 per cent in 2002.
Vuonna 2000 alkanut julkisen talouden alijäämän supistuminen keskeytyi vuonna 2003, kunalijäämä kasvoi hieman, 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vuonna 2002 alijäämä oli1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Significantincreases in both current and capital expenditure, partly associated with EU accession relatedexpenditure, are approved in the budget for 2004 and are expected to result in a further rise of thedeficit.
Vuoden 2004 hyväksytyn talousarvion mukaan sekä juoksevatmenot että pääomamenot kasvavat osittain EU-jäsenyyden aiheuttamien kustannusten vuoksi.Tämän ennustetaan kasvattavan alijäämää entisestään.
Fiscal consolidation is expected to resume in 2005.
Julkisen talouden vakauttamisen odotetaanalkavan uudelleen vuonna 2005.
Moderate budget deficits in previousyears have contributed to maintaining sustainable current account deficits, which have to a largeextent been financed by foreign direct investment.
Edellisten vuosien vähäiset julkisen talouden alijäämät ovatauttaneet pitämään vaihtotaseen vajeen kestävällä tasolla, ja se on rahoitettu pääosin ulkomaisillasuorilla sijoituksilla.
The currency board arrangement has proved asuccessful nominal anchor for monetary policy, contributing to macroeconomic stabilisation andhistorically low inflation rates. The enhanced macroeconomic stability has allowed for a decreasingtrend in interest rates in the last few years, contributing to high domestic credit growth andconsequently to rapid growth of investment and consumption.
Valuuttakatejärjestelmä on osoittautunut menestyksekkääksi rahapolitiikanvakausankkuriksi, joka edistää talouden vakautta ja pitää korot historiallisen alhaisella tasolla.Talouden lisääntynyt vakaus on laskenut korkoja viime vuosina, mikä on lisännyt selvästikotimaista luotonottoa ja johtanut siten investointien ja kulutuksen nopeaan kasvuun.
The labourmarket is a source of concern.
Työmarkkinoilla onedelleen ongelmia.
Decreasing the high unemployment rate and a further consolidationof public finances will be crucial to enhance macroeconomic stability in the medium term.Preserving Lithuania’s competitiveness will be of paramount importance for a rapid and sustainedconvergence with the EU economies.
Korkean työttömyysasteen alentaminen ja julkisen talouden jatkuvavakauttamisen ovat keskeisessä asemassa, kun talouden vakautta pyritään lisäämään keskipitkälläaikavälillä.
Further structural changes will be necessary to maintain thecurrent productivity growth trend, which is required to close the substantial productivity gapbetween Lithuania and the EU average.
Liettuan on ehdottomasti säilytettävä kilpailukykynsä, jotta sen talous pystyylähentymään nopeasti ja kestävällä tavalla EU:n muita jäsenvaltioita.
In this regard, adapting the education system to the needs ofthe labour market and developing R & D and innovation are required to facilitate much-neededprogress towards the transition to the knowledge-based economy.
Sopeuttamalla koulutusjärjestelmävastaamaan työmarkkinoiden tarpeita sekä kehittämällä T & K- ja innovaatiotoimintaa voidaanhelpottaa erittäin tärkeässä asemassa olevaa siirtymistä kohti osaamistaloutta.
Against this background,Lithuania faces four major challenges:
Liettualla on neljäkeskeistä haastetta:
Develop effective competition in network industries.
Työmarkkinoiden rakenteellisten ongelmien ratkaiseminen.Julkisen talouden alijäämän pitäminen alhaisena.Parempien edellytysten luominen tuottavuuden kasvulle.Kilpailun tehostaminen verkkotoimialoilla.
Despite visible improvements in the labour market in the last two years, the unemployment rateremained high at 12.7 per cent in 2003 and major structural weaknesses persist.
Työmarkkinatilanne on parantunut selvästi kahden viime vuoden aikana, mutta työttömyysaste onedelleen korkea (12,7 prosenttia vuonna 2003), ja työmarkkinoilla on suuria rakenteellisiaheikkouksia.
Regional disparitiesare still evident, with several regions recording unemployment rates around 20 per cent.
Alueelliset erot ovat edelleen ilmeisiä, ja monilla alueilla työttömyysaste on noin20 prosenttia.
The youthunemployment rate remained high at 23 per cent in 2002, whereas the longterm unemployment ratestood at 7 per cent.
Nuorisotyöttömyys on korkea (23 prosenttia vuonna 2002), ja pitkäaikaistyöttömiä onnoin 7 prosenttia.
Close to 17 per cent of employment lies in the low-productivity agriculturalsector, where significant labour shedding is likely to take place and exert upward pressure onunemployment in the next years.
Lähes 17 prosenttia työllisistä on alhaisen tuottavuuden maatalousaloilla, joillatyöpaikat todennäköisesti vähenevät, mikä kasvattaa työttömyyttä tulevina vuosina.
Major structural shortcomings in the labour market are related to the limited occupational andgeographic mobility of the workforce, mismatches between supply and demand of skills andeducation deficiencies.
Työmarkkinoiden keskeiset rakenteelliset ongelmat liittyvät työvoiman vähäiseen liikkuvuuteenmaantieteellisesti ja ammattiryhmien välillä, ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan epäsuhtaan jakoulutuksen puutteisiin.
At the same time, lifelong learning activities, which are essential toincrease the workforce’s capacity to adapt to future demands, are currently at one of the lowestlevels among the new Member States.
Panostus elinikäiseenoppimiseen, joka on keskeisessä asemassa kehitettäessä työvoiman kykyä sopeutua tulevaisuudenvaatimuksiin, on Liettuassa vähäistä verrattuna muihin uusiin jäsenvaltioihin.
Further efforts to improve the quality and availability ofvocational training would be beneficial, especially in the least developed regions.
Lisätoimet, joillaparannetaan ammattikoulutuksen laatua ja saatavuutta, hyödyttäisivät etenkin huonoimmassaasemassa olevia alueita.
The high share oflow-qualified workers in unemployment calls for special attention to training activities for thiscategory of workers.
Alhaisen koulutustason omaavista henkilöistä suuri osa on työttöminä,joten heidän kouluttamiseensa on kiinnitettävä erityistä huomiota.
Improving the educational infrastructure, particularly in poorer regions, wouldcontribute to establishing better framework conditions for attracting investment and increase theworkforce’s capacity and willingness to move. Further efforts to improve the business environmentwould help to create employment and offset redundancies stemming from industrial and agriculturalrestructuring.
Koulutusinfrastruktuurinkehittäminen erityisesti köyhemmillä alueilla edistäisi parempien olosuhteiden luomistainvestoinneille ja lisäisi työvoiman mahdollisuuksia ja halukkuutta muuttaa toiselle paikkakunnalle.Liiketoimintaympäristöä edelleen kehittämällä voitaisiin luoda työpaikkoja ja korvata teollisuudenja maatalouden rakenneuudistuksen aiheuttamia irtisanomisia.
The unemployment benefits system is being streamlined, linking the size ofunemployment benefits to previous wages, defining in the legislation the coverage of the insuranceand the Unemployment Insurance System as a whole.
Työttömyysetuusjärjestelmäärationalisoidaan sitomalla työttömyyskorvausten suuruus aiempaan palkkatasoon ja määrittelemällälainsäädännössä vakuutuskattavuus ja työttömyysvakuutusjärjestelmä kokonaisuudessaan.
Accordingly, the general governmentdeficit decreased from 5.6 per cent of GDP in 1999 to 1.5 per cent in 2002.
Julkisentalouden alijäämä supistui 1,5 prosenttiin vuonna 2002, kun se oli 5,6 prosenttia suhteessa BKT:henvuonna 1999.
However, the deficitreversed its decreasing trend and picked up slightly to 1.7 per cent in 2003.
Alijäämän supistuminen kuitenkin keskeytyi ja se kasvoi hieman, 1,7 prosenttiinvuonna 2003.
Against the backgroundof higher revenue collection than expected in the first half of 2003, the government decided toallocate additional expenditure by means of a supplementary budget in July 2003.
Koska tuloja saatiin vuoden 2003 alkupuoliskolla suunniteltua enemmän, hallituspäätti heinäkuussa 2003 lisätalousarviosta, johon sisältyi ylimääräisiä menoja.
The amendmentsresulted in significant increases in expenditure that prevented a further reduction of the deficit in2003, mainly in the form of compensations for the loss of rouble savings10(about 0.4 per cent of GDP) and agricultural subsidies (0.2 per cent of GDP).
Lisämenot suunnattiin pääasiassa ruplasäästöistä aiheutuneiden menetysten korvaamiseen10(noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja maataloustukiin (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen).Vuoden 2004 talousarvion mukaan alijäämä jatkaa kasvuaan.
The 2004 budget foresees a further increaseof the deficit, largely related to a surge in public investment and higher expenditure related to thesocial security system and public sector wages, as well as significant transition costs of the pensionreform.
Tämä johtuu pääasiassa julkisteninvestointien nopeasta kasvusta, sosiaaliturvajärjestelmän ja julkisen sektorin palkkojenaiheuttamista ennakoitua suuremmista menoista sekä eläkeuudistuksen siirtymäkauteen liittyvistähuomattavista kustannuksista.
Spending pressures stemming from high investment needs and sizeable fiscal obligationsand contingent liabilities denote a risk for the consolidation of public finances in the medium-term.
Suuret investointitarpeet sekä merkittävät julkisen taloudenvelvoitteet ja ehdolliset velat voivat vaarantaa julkisen talouden vakauttamisen keskipitkälläaikavälillä.
Despite efforts made to improve the tax system, there is considerable room for improvement asregards the efficiency of tax collection. As a result of structural changes and tax reform,Government revenues as a percentage of GDP have decreased from 38.1 per cent in 1998 to33.8 per cent in 2002.
Verojärjestelmää on pyritty kehittämään, mutta veronkantoa on vielä tehostettava huomattavasti.Rakennemuutosten ja verouudistuksen seurauksena valtion tulot suhteessa BKT:hen alenivat38,1 prosentista vuonna 1998 33,8 prosenttiin vuonna 2002.
Additional expenditure to the budget plans is frequently allocated in thesecond half of the year, which prevents a faster consolidation of public finances.
Julkisen talouden suunnitelmiinsisältyy usein lisämenoja vuoden jälkipuoliskolla, mikä estää julkisen talouden nopeammanvakauttamisen.
A pro-cyclicalfiscal policy stance could entail some risks as additional spending pressures are intensifying.Although low budget deficits have contributed to alleviate pressures on the current account in thelast years, fiscal policy might need to play a role in mitigating a potential deterioration of the privatesector’s savings-investment balance, which could be stimulated by the present rapid credit growthdynamics.
Myötäsykliseen finanssipolitiikkaan saattaa liittyä riskejä menopaineiden kasvaessa.Vaikka julkisen talouden vähäinen alijäämä on lievittänyt vaihtotaseeseen kohdistuvia paineitaviime vuosina, finanssipolitiikalla pitäisi kenties pyrkiä lieventämään yksityissektorin säästämisenja investointien tasapainon potentiaalista heikentymistä, jota nykyinen voimakas luottojen kasvusaattaa edistää.
The government committed to compensate citizens for the loss of rouble savings in the firstyears of transition and to restitute ownership rights or pay pecuniary compensations for realestate property confiscated during Soviet times.
Hallitus sitoutui korvaamaan kansalaisille ruplamääräisistä talletuksista aiheutuneetmenetykset siirtymäkauden ensimmäisinä vuosina ja palauttamaan omistusoikeudetneuvostovallan aikana takavarikoituun kiinteistöomaisuuteen tai maksamaan rahallisiakorvauksia.
The outstanding amounts to be paidaccounted for about 6.7 per cent of GDP at the end of 2003.
Maksamatta olevien korvausten arvo oli vuoden 2003 lopussa noin 6,7 prosenttiasuhteessa BKT:hen.
Lithuania has had high productivity growth after the Russian crisis in 1999, but the productivitylevel is still very low at 42 per cent of the EU 15 average.
Tuottavuus on kasvanut Liettuassa voimakkaasti vuoden 1999 Venäjän kriisin jälkeen, mutta se onedelleen vain 42 prosenttia EU-15:n keskiarvosta.
Also the recent high productivity growthseems to have been partly caused by one-off effects due to better capacity utilisation of existingresources.
Tuottavuuden viimeaikainen nopea kasvu näyttääolleen osin seurausta kertaluonteisista vaikutuksista, jotka johtuvat olemassa olevien resurssienkäyttöasteen noususta.
With a GDP per capita level at 39 per cent of the EU 15 average in 2002 a high andsustainable productivity growth is necessary to reduce the income gap with the EU.
Liettuan BKT henkeä kohti oli 39 prosenttia EU-15:n keskiarvosta vuonna2002, joten tarvitaan nopeaa ja kestävää kasvua, jotta eroa EU:hun voidaan kuroa kiinni.
In this respect,deficiencies of the education system and the low level of R & D and innovation are a handicap.
Ongelmiaaiheuttavat koulutusjärjestelmän puutteet sekä T & K-toiminnan ja innovaatioiden vähäisyys.
Firstly, despite high public spending on education and a high number of tertiary graduates there is amismatch between the skills acquired in the education and training systems and the needs in thebusiness sector as described in the first key challenge.
Vaikka koulutukseen suunnataan paljon julkisia varoja ja korkea-asteen tutkinnon suorittaneitahenkilöitä on paljon, koulutusjärjestelmän tuottamien tietojen ja liike-elämän vaatimusten välistäepäsuhtaa pidetään tärkeimpänä haasteena.
The government is preparing a program forthe implementation of an education strategy stretching to 2012, but further efforts may be necessaryto adapt the education and training systems to the future needs as the economic structure develops.Secondly, a large share of the current economic structure is based on low technology activities.
Hallitus valmistelee vuoteen 2012 ulottuvaa ohjelmaa,jolla koulutusstrategia on tarkoitus panna täytäntöön, mutta lisätoimet saattavat olla tarpeensopeutettaessa koulutusjärjestelmää talouden rakenteiden muuttuviin tarpeisiin. Suuri osa taloudestaperustuu nykyisin matalaan teknologiaan.
Achange of the structure will require higher R & D and more innovation, which currently are slightlybelow the average of new Member States.
Rakennemuutos edellyttää T & K-toiminnan jainnovaatioiden lisäämistä, koska ne ovat hieman alhaisempia kuin uusissa jäsenvaltioissakeskimäärin.
Maintaining high levels of FDI could act as a catalystthrough knowledge transfer and thereby contribute to faster structural changes in the economytowards higher value-added sectors and improved productivity.
Ulkomaisten suorien sijoitusten pitäminen korkealla tasolla voisi edistää taloudenrakennemuutosta tietämyksen siirron kautta ja nopeuttaa talouden siirtymistä suuremman arvonlisäntoimintoihin ja korkeampaan tuottavuuteen.
Further development of the physicalinfrastructure could also contribute to maintaining the high productivity growth.
Tuottavuuden nopeaa kasvua voitaisiin myös ylläpitääkehittämällä fyysistä infrastruktuuria.
IT expenditure hasincreased slightly from a very low level and low IT penetration could be a hindering factor forimproving productivity.
Hyvin alhaisella tasolla olleet tietotekniikkamenot ovatkasvaneet hieman. Tietotekniikan hidas leviäminen saattaa haitata tuottavuuden kasvua.
Despite deregulation in most network industries, effective competition remains weak in all of them,except mobile telephony and road transport.
Sääntelyä on purettu useimmilla verkkotoimialoilla, mutta siitä huolimatta kilpailu on edelleenvähäistä lukuun ottamatta matkaviestintää ja tieliikennettä.
The fixed telephony market was fully liberalised in January 2003, but the incumbent is still the only player in the market.
Kiinteiden linjojen markkinatvapautettiin kokonaan tammikuussa 2003, mutta entinen monopoliyhtiö on edelleen ainoamarkkinatoimija.
The telephone marketregulator does not yet seem to have adequate resources to effectively promote competition.
Puhelinpalvelumarkkinoiden sääntelyviranomaisella ei näytä olevan toistaiseksiriittävästi resursseja kilpailun tehokkaaseen edistämiseen.
Theimplementation of the EU legislation on railway market opening has not yet been completed and theinfrastructure is poorly developed, especially the interconnections with Poland.
Rautatiemarkkinoiden vapauttamistakoskevaa EU-lainsäädäntöä ei ole pantu vielä kokonaan täytäntöön, ja infrastruktuuri onalikehittynyttä etenkin Puolaan suuntautuvien yhteyksien osalta.
The opening-up of the energy markets have led to few visible benefits for consumers and highconcentration ratios persist, both in supply and distribution.
Energiamarkkinoiden avautuminen on tuottanut kuluttajille harvoja konkreettisia etuja.Keskittymisaste on edelleen korkea sekä tuotannossa että jakelussa.
The electricity market was opened-upfor large customers in January 2002, corresponding to a fourth of the electricity consumption.Further deregulation is foreseen in steps and a privatisation of electricity distributors is currentlyunderway.
Suurasiakkaiden, joiden osuussähkönkulutuksesta on neljännes, osalta sähkömarkkinat avattiin tammikuussa 2002.
However, about 80 percent of all electricity is produced by a nuclear power plant and alack of interconnection capacity with other new Member States prevents integration with the EUelectricity market.
Sääntelyäaiotaan purkaa asteittain, ja sähkönjakelijoiden yksityistäminen on parhaillaan käynnissä.
Also the gas market has been liberalised for large customers, corresponding to80 per cent of consumption.
Noin80 prosenttia sähköstä kuitenkin tuotetaan ydinvoimalassa, ja vähäinen yhteenliittämiskapasiteettimuiden uusien jäsenvaltioiden kanssa estää integroitumisen EU:n sähkömarkkinoille.
However, there are few independent players in the market and there isno interconnection with the Western European gas network.
Myöskaasumarkkinat on vapautettu suurasiakkaiden osalta, joiden osuus kulutuksesta on 80 prosenttia.Markkinoilla on kuitenkin vain muutama riippumaton toimija, ja yhteydet Länsi-Euroopankaasuverkkoon puuttuvat.