natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A bibliographic review was undertaken and data from the 1996 Second European Survey on Working Conditions complemented by Eurostat data, was also analysed.
Esitteessä on katsaus julkaisuluetteloon, ja siinä tarkastellaan myös Euroopan elin-ja työolojen kehittämissäätiön laatiman Second European Survey on Working Conditions -katsauksen tietoja vuodelta 1996, joita on täydennetty Eurostatin tiedoilla.
Key findings:
Tärkeimmät tulokset
There is some evidence that job insecurity leads to worse self-rated physical health and an increase in some clinical symptoms.
On jonkin verran näyttöä siitä, että epävarmuus työpaikasta johtaa huonompaan fyysiseen terveyteen ja lisää joidenkin kliinisten oireiden mahdollisuutta.
According to the 1996 survey on working conditions, temporary employees were more likely to report fatigue, backache and muscular pains but less likely to report healthrelated absenteeism in comparison with other types of employment status.
Vuonna 1996 laaditun Second European Survey on Working Conditions -katsauksen mukaan määräaikaisilla työntekijöillä oli useammin väsymystä sekä selkä-ja lihaskipuja, mutta harvemmin sairauspoissaoloja kuin jossakin muuntyyppisessä työsuhteessa olevilla työntekijöillä.
Similar findings were observed across job categories, economic sectors and countries.
Samankaltaisia tuloksia saatiin kaikissa ammattiryhmissä, kaikilla talouden aloilla ja kaikissa maissa.
The working conditions of temporary employees are worse than those of permanent workers.
Määräaikaisten työntekijöiden työolot ovat huonommat kuin vakituisten työntekijöiden.
The former are more exposed to painful positions, intense noise, repetitive movements and short repetitive tasks.
Määräaikaiset työntekijät altistuvat vakituisia työntekijöitä useammin vaikeille työskentelyasennoille, kovalle metelille, toistuville liikkeille ja lyhyille toistuville työtehtäville.
From the point of view of work organisation temporary workers although less exposed than permanent workers to high speed work, have much less autonomy over the management of their work and time.
Vaikka määräaikaiset työntekijät eivät yleensä joudu työskentelemään niin tiivistahtisesti kuin vakituiset työntekijät, he pystyvät vaikuttamaan vakituisia työntekijöitä vähemmän työnsä ja työaikansa järjestämiseen.
Even if working conditions are the main explanatory variable for differences on health outcomes between permanent and temporary workers, associations between the types of employment status and health outcomes almost always persist after the adjustment by individual working conditions.
Vaikka työolot on muuttuja, joka selittää eroja vakinaisten ja määräaikaisten työntekijöiden terveyttä koskevien tutkimusten tuloksissa, työsuhteen tyyppiä ja terveyttä koskevat tulokset ovat kuitenkin lähes aina yhteydessä toisiinsa yksittäisten työolojen muutosten jälkeenkin.
This finding suggests that different types of employment status have an independent effect on the healthrelated outcomes studied regardless of working conditions.
Nämä tulokset viittaavat siihen, että työsuhteen tyyppi vaikuttaa itsenäisesti terveyttä koskeviin tutkimustuloksiin riippumatta työoloista.
High levels of perceived co-worker, supervisor or trade union support can help to offset some of the negative effects of job insecurity, although this is at best a partial solution.
Työtovereilta, työnohjaajalta tai ammattiliitolta saatu voimakas tuki voi tasoittaa työpaikan epävarmuudesta johtuvia kielteisiä vaikutuksia, vaikka parhaimmillaankin vain osittain.
Having information about the changes that are taking place and feeling that one has some control of the situation can also be helpful.
Hyötyä voi olla myös muutoksiin liittyvien tietojen saamisesta ja tunteesta, että tilanne on jossain määrin myös omassa valvonnassa.
However, the results of the research show that these buffers are not used.
Tutkimustulokset kuitenkin osoittavat, että tällaisia apukeinoja ei käytetä.
Temporary workers are less consulted about organisational change, receive less training and have fewer discussions about their work problems with colleagues, bosses and personnel representatives.
Määräaikaisia työntekijöitä kuullaan vähemmän organisaatiossa tapahtuvista muutoksista, heitä koulutetaan vähemmän ja he keskustelevat vähemmän ongelmistaan työtovereidensa, esimiestensä ja henkilöstövaltuutettujensa kanssa.
European governments should subject their labour market policies to routine health impact assessment, both prospectively and retrospectively, and consider how the negative consequences of current labour market change can be reduced or offset through countervailing mechanisms.
Euroopan maiden hallitusten pitäisi sisällyttää työmarkkinapolitiikkaansa ennakoivasti ja taannehtivasti arvio terveysvaikutuksista sekä miettiä, miten vastapainoiset järjestelmät voisivat lieventää tai tasoittaa nykyisten työmarkkinoiden muutosten kielteisiä seurauksia.
Employers and trade unions should be encouraged to pay more attention to the health and human resources aspects of business decisions.
Työnantajia ja ammattiliittoja pitäisi kannustaa liiketoimintaa koskevissa päätöksissään kiinnittämään enemmän huomiota terveyteen ja inhimillisiin voimavaroihin.
EUROPEAN FOUNDATION for the Improvement of Living and Working
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö
The last decade has witnessed fundamental upheavals in labour markets across the industrial and post-industrial world.
Viimeisen vuosikymmenen aikana on teollisilla ja jälkiteollisilla työmarkkinoilla tapahtunut merkittäviä mullistuksia.
This has included changes in participation rates (declines among younger and older adults, increases among women), the rapid growth of the service sector, a relentless drive towards flexibility, and the proliferation of non-standard workforms (eg fixedterm contracts, agency work, part-time work, freelancing and self-employment).
Näitä mullistuksia ovat olleet muutokset työelämään osallistumisessa (joka on pienentynyt nuorten aikuisten ja iäkkäiden aikuisten osalta sekä kasvanut naisten osalta), palvelualan nopea kasvu, joustavuuden jatkuva lisääntyminen sekä epätavanomaisten työmuotojen (määräaikaiset työsopimukset, tilapäistä työvoimaa välittävät toimistot, osa-aikatyö, freelance-työ ja itsenäinen ammatinharjoittaminen) lisääntyminen.
Against this background, the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions commissioned a review of the literature on the relationship between employment and health in the European region and an analysis of the 1996 survey on the same topic.
Näistä lähtökohdista Euroopan elin-ja työolojen kehittämissäätiö tilasi katsauksen aineistoon, joka käsittelee työllisyyden ja terveyden välistä suhdetta Euroopassa, sekä analyysin asiaa koskevasta vuoden 1996 tutkimuksesta.
Methodology
Toimintatapa
Bibliographic review
Julkaisuluettelo
Relevant publications were sought by means of a comprehensive search of appropriate electronic databases, the 'grey literature', the Internet, contact with specialist research centres and searching key journals.
Merkittäviä julkaisuja etsittiin monipuolisesti asianmukaisista tietokannoista, hallitusten, yritysten, järjestöjen ja yliopiston julkaisuista, Internetistä, tärkeimmistä lehdistä ja ottamalla yhteyttä tutkimuskeskuksiin.
The search was restricted to articles, books and reports published during the years (January) 1993 to (May) 1998 reporting empirical findings derived from studies conducted in Europe, North America (USA and Canada), Japan and Australia.
Haku rajattiin vuoden 1993 tammikuun ja vuoden 1998 toukokuun välillä julkaistuihin artikkeleihin, kirjoihin ja raportteihin, joissa oli Euroopassa, Pohjois-Amerikassa (Yhdysvallat ja Kanada), Japanissa ja Australiassa tehdyistä tutkimuksista johdettua empiiristä tietoa.
All possibly relevant references were independently assessed for inclusion in the review by at least two members of the research team.
Vähintään kaksi tutkimusryhmän jäsentä arvioi kaikki mahdollisesti oleelliset viitteet ennen niiden ottamista mukaan julkaisuluetteloon.
Two data sources were used:
Analyysissa on käytetty
Individual data for 15,146 workers drawn from the Second European Survey of Working Conditions (i.e. a representative sample of the total active population across fifteen European countries); and
Second European Survey of Working Conditions -katsauksen 15 146 työntekijää koskevia henkilökohtaisia tietoja (edustava otos työikäisestä väestöstä kaikissa 15 jäsenvaltiossa),
Four ecological variables for the same countries: unemployment, temporary contracts, social protection and Gross National Product.
neljää taloudellista muuttujaa samoissa maissa, joita ovat työttömyys, määräaikaiset työsuhteet, sosiaaliturva ja bruttokansantulo.
Workplace reorganisation: downsizing, reorganisation and job insecurity
Uudelleenjärjestelyt työpaikoilla: toiminnan supistaminen, uudelleenjärjestely ja työpaikan epävarmuus
There is evidence in the literature that job insecurity leads to worse self-rated physical health and an increase in some clinical symptoms.
Kirjallisissa lähteissä on todisteita siitä, että työpaikan epävarmuus johtaa huonompaan fyysiseen terveyteen ja lisää joidenkin kliinisten oireiden mahdollisuutta.
In the 1996 survey, temporary and fixedterm workers were more likely to report fatigue, backache and muscular pains but less likely to report healthrelated absenteeism in comparison with other permanent employees.
Vuonna 1996 laaditun Second European Survey on Working Conditions -katsauksen mukaan tilapäisillä ja määräaikaisilla työntekijöillä oli useammin väsymystä sekä selkä-ja lihaskipuja, mutta harvemmin sairauspoissaoloja kuin vakituisilla työntekijöillä.
Similar findings were observed across job categories, economic sectors and countries. (Table 1 )
Samankaltaisia tuloksia saatiin kaikissa ammattiryhmissä, kaikilla talouden aloilla ja kaikissa maissa (taulukko 1).
The combination of increased international competition, the introduction of new technologies, de-industrialisation, repeated recessions, and the privatisation of previously state-owned industries have led many industries and individual companies to engage in reorganisation, restructuring and/or downsizing.
Lisääntynyt kansainvälinen kilpailu, uuden tekniikan käyttöönotto, teollisuuden väheneminen, toistuvat lamat sekä aiemmin valtion omistuksessa olleiden teollisuuslaitosten yksityistäminen ovat saaneet monet teollisuuden alat ja yksittäiset yritykset uudelleenjärjestelyihin, rakenneuudistuksiin ja/tai toiminnan supistamiseen.
In this section studies are reviewed which have sought to chart the relationships between the health of employees and workplace reorganisation and/or company or industry downsizing.
Tässä osassa tarkastellaan selvityksiä, joissa on pyritty tutkimaan työntekijöiden terveyden ja työpaikan uudelleenjärjestelyjen ja/tai
Table 1.
Taulukko 1 - Poissaolopäiviä keskimäärin
Average number ofdays ofabsence absence
Hankalat työasennot
Permanent contracts
Vakituiset työsopimukset
Fixedterm contracts
Tilapäiset työsopimukset
Temporary workers permanent exposure
Altistuneet jatkuvasti
2.4 no exposure
Eivät ole altistuneet
Table 2. Al least I year in job (%):
Taulukko 2 - Vähintään vuoden työpaikassa olleet ('.'il
Permanent contracts
Vakituiset työsuhteet
Fixedterm contracts
Kaikki työntekijät
Fixed working hours
Kiinteät työajat
Not free to decide when to take leave
Ei voi päättää lomalle jäämisestä
Not free to take a break when they want
Ei voi pitää taukoa silloin kuin haluaa
Not free to choose or change the order in which they perform their tasks
Ei voi valita tai muuttaa järjestystä, jossa suorittaa työtehtävät
Not free to choose or modify their working methods workers. (Figures 1 and 2) The former are more exposed to painful positions, intense noise, repetitive movements and short repetitive tasks.
Lisäksi vuonna 1996 laaditun katsauksen mukaan määräaikaisten työntekijöiden työolot ovat huonommat kuin vakituisten työntekijöiden (kuviot 1 ja 2).
From the point of view of work organisation, temporary workers although less exposed than permanent workers to high speed work, have much less autonomy over the management of their work and time.
Määräaikaiset työntekijät altistuvat vakituisia työntekijöitä useammin vaikeille työskentelyasennoille, kovalle metelille, toistuville liikkeille ja lyhyille toistuville työtehtäville.
(Table 2) almost always persist after the adjustment by individual working conditions.
Vaikka määräaikaiset työntekijät eivät joudu työskentelemään niin tiivistahtisesti kuin vakituiset työntekijät, he pystyvät vaikuttamaan vakituisia työntekijöitä vähemmän työnsä ja työaikansa järjestämiseen (taulukko 2).
This finding suggests that different types of employment status have an independent effect on the healthrelated outcomes studied regardless of working conditions.
Siitä huolimatta työsuhteen tyyppiä ja terveyttä koskevat tulokset ovat kuitenkin lähes aina yhteydessä toisiinsa yksittäisten työolojen muuttamisen jälkeenkin.
However, because of the cross-sectional nature of the study, only associations were reported and no causal relationships were derived, so these results should be considered with caution. (Figure 3)
Nämä tulokset viittaavat siihen, että erilaiset työsuhteen tyypit vaikuttavat itsenäisesti terveyttä koskeviin tutkimustuloksiin riippumatta työoloista.
Exposure to physical risks mporary workers > 35 hours tued-ierm contracts > 35 hours permanent contracts > 35 hours Page 4
Kuvio 2 - Altistuminen fyysisille vaaroille tilapäistyöntekijä! 35 tuntia ããtãaikaise: lyosumeel 35 tuntia akituiset työsuhteet > 35 tuntia Page 4
(permanent contract full-time as baseline) and healthrelated outcomes
(perustana vakituinen kokopäivätyö) ja terveyttä koskevien tulosten yhteys tyytymättömyys työstä poissaolot
Sole trader Sole trader Fixed term Fixed term Temporary Temporary full-time part-time full-time part-time full-time part-time
4 vakituisesti osa­aikainen vakituisesti osaaikainen yksityinen kokopäivä­ yksityinen osapaiva­ pieni lyön­ antaja tilapäisesti kokopäivätoiminen tilapäisesti kokopäivä­ toiminen pieni työnantaja tilapäisesti osa­aikainen liiallisesti osaaikainen määrä­ aikaisesti osapäivä· toiminen määrä­ aikaisesti kokopäivä­ toiminen määrä-aikai-e^li kokopäivätoiminen määräaikaisesti osapaivatoimmen toiminen elinkeinonharjoittaja toiminen elinkeinonharjoittaja yksityinen kokopäivä­ toiminen elinkeinon­ harjoittaja yksityinen osapäivä­ toiminen elinkeinon­ harjoittaja
Small Sole trader Sole trader Fixed term Fixed term Temporary Temporary employer full-time part-time full-time part-time full-time part-time anticipating job change did show increased levels of smoking and a reduction in daily exercise.
vakituisesi! osaaikainen yksityinen kokopäivä- vakituisesti osa­aikainen vksilvincn kokopäivä­ tilapäisesti kokopäivä­ aikaisesti pieni työnantaja pieni työn­antaja liljpäheStl kokopäivätoiminen tilapai > e > t osaaikainen tilapäisesti osa­aikainen toiminen nsapaiva­toiminen inaärä- aikaiseMi kokopäivätoiminen määrä­aikaisesti kokopäivä­toimmen yksityinen osapaivatoiminen elinkeinon- iiiaaraaikaisesti osapaiva­toimmen toiminen elinkeinonharjoittaja lu Π oi Ita :a
When considering factors which explain or mediate the effects of threatened job change and/or job loss, the literature suggests that people who have been previously unemployed or who are in short-term contracts are most likely to perceive their employment as insecure.
:· i.:::i :.e:i elinkeinon­harjoittaja dsityinen osapäivä­toiminen elinkeinon­harjoittaja terveyskäyttäytymistä.
Employees who are at the lower levels within organisations and who have little knowledge about the likely effects of organisational change tend to have little decision latitude (control) and are most at risk of ill-health.
Tutkimusryhmä raportoi, että työpaikan epävarmuuden ja terveyden välillä ei juurikaan löytynyt yhteyttä, vaikka naiset, jotka olivat valmistautuneet työpaikkaa koskevaan muutokseen, tupakoivat enemmän ja harrastivat päivittäin vähemmän liikuntaa kuin muut.
There is also some evidence that personality and psychological characteristics are important in the perception of and coping with insecure employment.
Tutkimussuunnitelman ja tulosten välisen epäjohdonmukaisuuden takia tutkimusten vertailu on vaikeaa ja meta­analyysi mahdotonta.
For instance, it is reported that having low self-esteem and an external locus of control self-reported health and health behaviours during a period of civil servant privatisation.
The British Whitehall II ­tutkimuksessa1" arvioitiin omaa kliinistä terveyttä ja terveyskäyttäytymistä koskevia kertomuksia virkamiehen yksityiselle sektorille siirtymisen aikana.
The study suggests that the impact of job insecurity on physical health may be more pronounced for men than for women.
Tutkimus viittaa siihen, että työpaikan epävarmuuden vaikutus fyysiseen terveyteen voi olla korostuneempaa miehillä kuin naisilla.
Other research raises the possibility that the negative effects of job insecurity on physical health may increase with time, and that the perceived intensity of employment insecurity is strongly associated with psychosomatic symptoms such as aches and pains.
Muissa tutkimuksissa on tuotu esiin mahdollisuus, että työpaikan epävarmuuden vaikutukset fyysiseen terveyteen saattavat kasvaa ajan myötä ja että työpaikan epävarmuuden voimistuminen on merkittävästi yhteydessä psykosomaattisiin oireisiin kuten särkyihin ja kipuihin.
In relation to emotional/psychological health the literature confirms earlier findings that insecurity in the period leading up to organisational change is related to worse health.
Emotionaalisen/psyykkisen terveyden osalta lähdemateriaali vahvistaa aiemmat tulokset siitä, että organisatorisia muutoksia edeltävä epävarmuus on yhteydessä heikentyneeseen terveyteen.
Only the Whitehall II study has looked at job insecurity and health behaviours.
Ainoastaan Whitehall II ­tutkimuksessa on tutkittu työpaikan epävarmuutta ja
With regard to long term insecurity, people with 'positive affectivity' fare better; however, this relationship does not hold for those experiencing acute job insecurity.3 for workers and result in increased worker participation.
- toiminnan supistaminen'-' voi itse asiassa selventää työntekijöiden rooleja ja vastuualueita, minkä tuloksena työntekijöiden osallistuminen lisääntyy.
In addition, the characteristics of optimism and a strong sense of autonomy have been found to be important coping strategies employed by survivors of downsizing.
Lisäksi optimismi ja vahva tunne itsemääräämisoikeudesta ovat osoittautuneet tärkeiksi töihin jääneiden selviytymisstrategioiksi toiminnan supistamisen jälkeen.
These characteristics appear (within limits) to be able to offset the negative psychological effects of the downsizing experience.
Nämä ominaispiirteet näyttävät lieventävän (tiettyyn rajaan asti) toiminnan supistamisesta saatujen kokemusten kielteisiä psykologisia vaikutuksia.
Figure 5: Participation
Kuvio 5 - Osallistuminen
High levels of perceived co-worker, supervisor or trade union support can help to offset some of the negative effects of job insecurity, although this is at best a partial solution.
Työtovereilta, työnohjaajalta tai ammattiliitolta saatu voimakas tuki voi auttaa tasoittamaan työpaikan epävarmuuden kielteisiä vaikutuksia, vaikka parhaimmillaankin vain osittain.
Increased perceived personal control and the provision of knowledge about what is happening and who is taking key decisions within and outside the organisation are crucial to minimising the harmful effects of organisational change.4However, according to the 1996 survey, these buffers are not used.
Tunne siitä, että tilanne on jossain määrin myös omassa valvonnassa, sekä tietojen saaminen muutoksista ja siitä kuka organisaatiossa ja sen ulkopuolella tekee tärkeät päätökset, ovat erittäin tärkeitä tekijöitä organisaatiomuutosten haitallisten vaikutusten minimoimisessa.l4) Vuonna 1996 laadittu katsaus kuitenkin osoittaa, että tällaisia puskureita ei käytetä.
So, temporary workers are less consulted about organisational change, receive less training and have fewer discussions with their work problems with colleagues, bosses and personnel representatives. (Figures 4 and 5) colleagues consulted about organisational change
Määräaikaisia työntekijöitä kuullaan vähemmän organisaatiossa tapahtuvista muutoksista, heitä koulutetaan vähemmän ja he keskustelevat vähemmän työtovereidensa. esimiestensä ja henkilöstövaltuutettujensa kanssa ongelmistaan (kuviot 4 ja 5).
/ discussions with personnel representatives permanent contracts fixedterm contracts lem P0,ary
konsultoitu organisaation mutitoksesta keskustelut nenkilóstõn edustajien kanssa vakituiset työsuhteet määräaikaiset työsuhteet
The only study which specifically examined the relationship between surviving organisational change and physical health suggests that downsizing can lead to increased levels of certificated sick leave.
Ainoassa tutkimuksessa, jossa erityisesti tutkittiin organisaatiomuutoksesta selviytymisen ja fyysisen terveyden välistä suhdetta, esitettiin, että yritysten toiminnan supistaminen voi johtaa lääkärin määräämien sairauspoissaolojcn lisääntymiseen.
This is most likely in workplaces that shed a large proportion of the workforce and where there is a high proportion of older (over 44 years) workers.
Näin tapahtuu todennäköisimmin työpaikoissa, joissa työntekijämäärää vähennetään paljon ja joissa iäkkäiden (yli 44-vuotiaiden) työntekijöiden osuus on suuri.
In relation to psychological/emotional health, the effects of downsizing are unclear.
Toiminnan supistamisen vaikutuksista psyykkiseen/emotionaaliseen terveyteen ei ole selvyyttä.
The studies reviewed in the report highlight the ways that both the process of downsizing and its implications for the remaining workforce are important mediating factors.
Raportissa esitetyissä tutkimuksissa korostetaan menettelytapojen tärkeyttä välittävinä tekijöinä sekä toiminnan supistamisprosessissa että supistamisprosessin vaikutusten osalta työpaikkansa säilyttävään työvoimaan.
Moving into and out of the labour market
Siirtyminen työmarkkinoille ja poistuminen työmarkkinoilta
This section looks at some of the key ways that people enter and exit the labour market and the impacts upon health; the experiences of two social groups (young people and women) who have been disproportionately affected by recent changes in the labour market; and the relationship between early retirement and health.
Tässä osassa tarkastellaan eräitä keskeisiä järjestelyjä, joita noudattaen työmarkkinoille siirrytään tai niiltä poistutaan, sekä niiden vaikutuksia terveyteen; kahden sellaisen sosiaaliryhmän (nuoret ja naiset) kokemuksia, jotka ovat kärsineet suhteellisesti eniten viimeaikaisista muutoksista työmarkkinoilla sekä varhaisen eläkkeelle siirtymisen ja terveyden välistä suhdetta.
Limited research has been undertaken on health changes during the period immediately following grounds of ill health.
Tämä kiinnittääkin huomion siihen, kuinka tärkeää on ymmärtää irtisanomisen merkitys ihmiselle. Uuden työpaikan
However, various organisations have different criteria for granting illhealth retirement, e.g. in relation to the type and duration of illness, the ability to perform the same or any job within the company, and the number of doctors required to confirm the diagnosis.
Eri yhtiöillä on kuitenkin erilaisia perusteita sairauseläkkeen myöntämiselle. Nämä perusteet voivat liittyä sairauden laatuun ja kestoon, kykyyn tehdä samaa työtä tai toista työtä samassa yrityksessä sekä siihen, kuinka monen lääkärin on vahvistettava diagnoosi.
It may be that some 'ill-health' early retirements are motivated by factors other then illhealth (e.g. financial or social desires).
Voi olla, että joissakin tapauksissa varhaiselle sairauseläkkeelle siirtymisen syynä on muu kuin sairaus (esimerkiksi taloudelliset ja sosiaaliset toiveet).
Some organisations use early retirement as a method of company downsizing.
Eräät yhtiöt käyttävät varhaiseläkkeelle siirtymistä yhtiön toiminnan supistamiskeinona.