natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With regard to the financial position of euro area households, their indebtedness has risencontinuously since the second half of the 1990s, reflecting, in particular, strong growth inhousing investment.
Euroalueen kotitalouksien velkaantuneisuus on lisääntynyt jatkuvasti 1990luvun puolivälistäerityisesti asuntoinvestointien suuren kasvun vuoksi.
Favourable financing conditions resulting from a considerable decline inmortgage interest rates fuelled the demand for housing loans and supported strong rises inhouse prices in some euro area countries.
Asuntolainojen korkojen tuntuvan laskunmyötä rahoitustilanne on muuttunut suotuisaksi, mikä on vauhdittanut asuntolainojen kysyntääja kiihdyttänyt asuntojen hintojen voimakasta nousua joissakin euroalueen maissa.
At the same time, developments in house pricesbolstered the need for larger loans to purchase a house, while also resulting in wealth gains andhigher collateral values.
Asuntojenhintakehityksen seurauksena asunnon ostoon on tarvittu enemmän lainaa, mutta toisaalta se onjohtanut varallisuuden lisääntymiseen ja asuntojen vakuusarvon kasvuun.
Notwithstanding the upward trend in household debt ratios, the interestpayment burden on households measured as a percentage of GDP remained below the levelsobserved in the early 1990s because of the strong decline in the cost of debt financing.
Kotitalouksien velkaantumisasteen noususuuntauksesta huolimatta kotitalouksien BKT:hen suhteutetut korkomenot ovat pysyneet pienempinä kuin 1990luvun alussa, koska velkarahoituksen hankinnan kustannukset ovat supistuneet merkittävästi.
Inaddition, comparing household debt ratios across major industrialised countries, euro areahouseholds are significantly less indebted than households in the United States, the United Kingdom and Japan.1
Kun suurimpia teollisuusmaita verrataan keskenään,kotitaloudet ovat huomattavasti vähemmän velkaantuneita euroalueella kuin Yhdysvalloissa,Isossa-Britanniassa ja Japanissa.1
Owing to a recovery in the household saving ratio since 2001 in the context of high economicuncertainty (especially in relation to employment), the net lending of the euro area householdsector has risen.
Koska kotitalouksien säästämisaste on noussut vuodesta 2001 suuren taloudellisen (erityisestityöttömyyteen liittyvän) epävarmuuden vuoksi, euroalueen kotitalouksien nettoluotonanto onlisääntynyt.
In 2002 it stood at levels slightly lower than those seen in the mid-1990s (see Chart B) and is estimated to have stabilised in 2003.
Vuonna 2002 se oli hieman vähäisempää kuin 1990luvun puolivälissä (ks. kuvio B), ja vuonna 2003 sen arvellaan tasaantuneen.
Consequently, the financial position ofeuro area households appears relatively sound, although in some euro area countries some risksmay exist in connection with rapid rises in house prices.
Kotitalouksien rahoitusasema näyttääkin varsinvakaalta. Joissakin euroalueen maissa asuntojen suuriin hinnannousuihin saattaa silti liittyäjoitakin riskejä.
gradually declined, to reach negative territory inthe second quarter of 2003.
Yritysten velkarahoituksen hankinnan vuotuinen kasvuvauhti nopeutui jonkin verran vuoden2003 alkupuoliskolla suureksi osaksi lyhytaikaisen velkarahoituksen kasvun ansiosta.
The annual growth rate of debt financing ofnon-financial corporations recovered somewhatin the first half of 2003, mainly in connection with shortterm debt financing growth.
Vuoden jälkipuoliskolla vuotuinen kasvuvauhti pysyi jokseenkin vakaana.
By contrast, in the second half of the year the annual growth rate of debt financing of non-
Kaiken kaikkiaan yritysten velkarahoituksen hankinnan kehitys on johtanut siihen, että yritysten velan suhde BKT:hen on ollut jokseenkin vakaa viime vuosina (ks. kehikon 3 kuvio A).
Householddemandfordebtfinancingcontinued to expand strongly in the course of 2003, despite weak economic growth (see Chart 7). This was related to ongoing robustdemand for loans for house purchase, supportedby a further rise – particularly in some countries– in residential property prices and by the lowlevel of mortgagelendingrates.
Kotitalouksien velkarahoituksen kysyntäli-sääntyi edelleen voimakkaasti vuonna 2003 heikosta talouskasvusta huolimatta (ks. kuvio 7).Tämä liittyi kotitalouksien asuntolainojen kysynnän jatkuvaan voimistumiseen, mitä puolestaan tukivat omistusasuntojen hintojen jatkuvanousu tietyissä maissa ja kotitalouksien asuntolainojen alhaiset korot.
The annualgrowthrateofshort-termdebtfinancing
Lyhytaikaisen velkarahoituksen vuotuinen kasvuvauhti hidastui asteittain ja muuttui negatiiviseksi vuoden 2003toisella neljänneksellä.
This pointsto ongoing,albeit declining, caution on the part of economicagents withregardtoshares,followingthelosses made on equity holdings from early 2000onwards.
Tämä viittaa siihen, että taloudentoimijat suhtautuivat osakkeisiin edelleen varovaisesti, koska osakesijoitukset olivat tuottaneet tappiota vuoden 2000 alusta alkaen.
By contrast with the relatively robust growth ofdebt financing, the annual growth rate of quotedsharesissuedbynon-financialcorporationsremained subdued in 2003.
Velkarahoituksen suhteellisen vahvasta kasvus-tapoiketenyritystenliikkeeseenlaskemiennoteerattujen osakkeiden vuotuinen kasvuvauhti pysyi vaimeana vuonna 2003.
However, there wasa slight recovery in the course of the year linkedto a rise in stock prices, which tends to lowerthe cost of equity financing.
Se nopeutuikuitenkin hieman vuoden kuluessa, kun osakkeiden hinnat nousivat, mikä yleensä pienentääosakerahoituksen kustannuksia.
Finally,theannualgrowthrateofdebtfinancing of general government rose duringmost of 2003, owing largely to weak economicgrowth putting strains on government finances.
Julkisyhteisöjen velkarahoituksen hankinnanvuotuinenkasvuvauhtinopeutuisuurimmanosan vuotta 2003. Tämä johtui enimmäkseenheikosta talouskasvusta, mikä kiristi sektorinrahoitustilannetta.
MARKET INTEREST RATES AT VERY LOW LEVELSInline withthedecisionsofthe Governing Council to reduce the key ECB interest rates in March and June 2003, money market interestrates decreasedinthefirst half ofthe year,continuing the downward trend that started inmid-May 2002.
MARKKINAKOROT HYVIN ALHAISETEKP:n neuvosto päätti laskea EKP:n ohjauskorkoja maalis- ja kesäkuussa 2003. Päätöksenmyötä rahamarkkinakorot laskivat vuoden alkupuoliskolla, joten niiden toukokuun 2002 puolivälistä alkanut laskusuuntaus jatkui.
After the reduction of the key ECB rates in June 2003 the downward trend inmoney marketratescametoahalt.
Kesäkuussa 2003 toteutetun koronlaskun jälkeen rahamarkkinakorkojen lasku pysähtyi.
Moneymarketinterestratesatlongermaturitiessubsequently rose in an environment in whichthe prospect of an economic recovery becamemore certain.
Tämän jälkeen pitkät rahamarkkinakorot nousivat, kun talouskasvun elpymisen näkymät vahvistuivat.
ONGOING RELUCTANCE OF THE NON-FINANCIALSECTOR TO INVEST IN SHARESThe annual growth rate of financial investmentof the nonfinancial sector recovered somewhatduring the first three quarters of 2003. In thefirst two quarters this was mainly driven by arise in shortterm financial investment growth,reflectingthethenprevailingpreferenceofeconomic agents for safe and liquid assets.
EI-RAHOITUSSEKTORI EDELLEEN HALUTONSIJOITTAMAAN OSAKKEISIINEi-rahoitussektorin rahoitusinvestointien vuotuinen kasvuvauhti nopeutui jonkin verran vuoden 2003 kolmena ensimmäisenä neljännek-senä.Kahtenaensimmäisenäneljänneksenänopeutuminen perustui suureksi osaksi siihen,että lyhytaikaisten rahoitusinvestointien kasvunopeutui, koska talouden toimijat suosivat tuolloin turvallisia ja likvidejä sijoituskohteita.
Inthe third quarter, however, the annual growthrate of shortterm financial investment declinedsomewhat in connection with the steepening ofthe yield curve and receding financial marketuncertainty.
Kolmannella neljänneksellä lyhytaikaisten rahoitusinvestointien vuotuinen kasvuvauhti hidastui kuitenkin jonkin verran, kun tuottokäyräjyrkkeni ja rahoitusmarkkinoiden epävarmuushälveni.
The market had broadly expected the reductionsin key ECBinterest ratesinthe first half of2003. Longerterm money market interest ratesfellearlyintheyearagainstabackdropofsubdued economic growth and the appreciationof the exchange rate of the euro, which led toexpectationsofadeclineininflationarypressures.
EKP:n ohjauskorkojen lasku oli pitkälti odotettua markkinoilla vuoden 2003 alkupuoliskolla.Pitkät rahamarkkinakorot laskivat vuoden alussa, kun talouskasvu oli vaimeaa ja euro vahvistui, jolloin inflaatiopaineiden odotettiin vähenevän.
The slope of the money market yieldcurve, as measured by the difference betweenthe twelve-month and onemonth EURIBOR,remained broadly unchanged at negative valuesin the first half of 2003, as money market ratesatdifferentmaturitiesdeclinedbysimilaramounts (see Chart 8).
Vuoden 2003 alkupuoliskolla 12 ja yhdenkuukauden euriborkoron erona mitattu rahamarkkinoiden tuottokäyrän kaltevuus pysyi jokseenkin muuttumattomana eli negatiivisena vuoden 2003 alkupuoliskolla, kun eripituiset rahamarkkinakorot laskivat kutakuinkin saman verran (ks. kuvio 8).
In mid-2003thedownwardtrendin moneymarket rates started to reverse as pessimismsubsided and market expectations graduallyshifted towards an economic recovery in theeuroareainanenvironmentin which moreliquidity was available than needed to supportnon-inflationary growth.
Vuoden 2003 puolivälissä rahamarkkinakorkojen laskusuuntaus alkoi taittua. Tämä johtui siitä, että pessimismi väistyi ja markkinat alkoivatvähitellen odottaa euroalueen talouden elpymistä tilanteessa, jossa euroalueella oli enemmänlikviditeettiä kuin inflaatiota kiihdyttämättömänkasvun rahoittamiseen tarvittiin.
Towards the end ofthe year, part of the increase in money marketrates was reversed, as the appreciation of theeuro dampened expectations of future increasesin shortterm interest rates.
Vuoden loppuun mennessä osa rahamarkkinakorkojen noususta kumoutui, kun euron vahvistuminen hillitsi odotuksia, että lyhyet korot nousisivat tule-vaisuudessaedelleen.
Long-termfinancialinvestmentgrowthremained broadly stable in the first half of 2003and rose in the third quarter.
Pitkäaikaisten rahoitusinvestointien kasvu pysyi jokseenkin vakaana vuoden 2003 alkupuoliskolla ja nopeutui kolmannella neljänneksellä.Samaan aikaan pitkäaikaisiin velkapapereihintehtyjen sijoitusten vuotuinen kasvuvauhti hidastui vuoden alkupuoliskolla ja pysyi sen jälkeen vaimeana.
At the same time,the annual growth rate of investment in longterm debt securities fell in the first half of theyear and remained subdued thereafter.
Tämä hidastuminen liittyi todennäköisesti korkojen alhaisuuteen, joukkolainamarkkinoiden ajoittain suhteellisen suureen epävakauteen ja siihen, että osakkeidenhinnat nousivat toisesta neljänneksestä lähtien,mikälisäsiosakemarkkinoidenhoukuttele-vuutta joukkolainamarkkinoihin nähden.
Chart 9 Three-month EURIBOR futures ratesand implied volatility
Kuvio 9. Kolmen kuukaudeneuriborfutuurien korot ja implisiittinenvolatiliteetti
Chart 8 Shortterm interest rates in theeuro area market
(vuotuinen korko, prosenttiyksikköinä, päivähavaintoja)
(percentages per annum; percentage points; daily data)
(vuotuinen korko, peruspisteinä, päivähavaintoja)
(percentages per annum; basis points; daily data) three-month EURIBOR futures maturing in December 2003 (left-hand scale) onemonth EURIBOR (left-hand scale)twelve-month EURIBOR (left-hand scale)spread between twelve-month and onemonth three-month EURIBOR futures maturing in March 2004 (left-hand scale)
Joulukuussa 2003 erääntyvät kolmen kuukauden euriborfutuurit (vasen asteikko)
EURIBOR (right-hand scale) implied volatility with constant six months to maturity(right-hand scale)
1 kk:n euribor (vasen asteikko)12 kk:n euribor (vasen asteikko)12 kk:n ja 1 kk:n euriborkoron ero (oikea asteikko)
Source: Reuters.
Lähde: Reuters.
Sources: Bloomberg, Reuters and ECB calculations.Note: Implied volatility with constant six months to maturity isobtained from an interpolation of the term curve of impliedvolatility derived from options on three-month EURIBOR futures(see also the box entitled “Measures of implied volatility derivedfrom options on shortterm interest rate futures” in the May 2002issue of the ECB’s Monthly Bulletin).
Lähteet: Bloomberg, Reuters ja EKP:n laskelmat.Huom. Implisiittinen volatiliteetti kuusi kuukatta ennen futuurin erääntymistä on saatu interpoloimalla kolmen kuukauden euriborfutuureihin perustuvista optioista johdetun implisiittisenvolatiliteetinaikakäyrä(ks. myöskehikko”Implisiittisenvolatiliteetin johtaminen lyhyisiin korkofutuureihin perustuvistaoptioista” toukokuun 2002 Kuukausikatsauksessa).
twelve-month EURIBOR stood at 2.10% and 2.31% respectively at the end of 2003, significantly lower than at end-2002 but somewhat higher than in mid-2003.
hieman vuoden 2003 lopussa, mutta oli edelleenselvästi vähäisempää kuin vuotta aiemmin.
Inthefirsttwo months of 2004 EURIBOR interest rates at longer maturities declined slightly, as market participants expected shortterm interest rates during the course of 2004 to remain at lower levels than previously anticipated.
Lyhyimmistä rahamarkkinakoroista eoniakorkona mitattu yön yli-korko vaihteli hiemaneurojärjestelmän perusrahoitusoperaatioiden minimitarjouskoron yläpuolella suurimman osan vuotta 2003.
On 27 February 2004 the onemonth and twelve-month EURIBOR stood at2.05% and 2.09% respectively.
Eonia- ja minimitarjouskoronvälinenerokasvoihiemankesäkuukausina,mutta normalisoitui syys- ja lokakuussa, sillälikviditeettiä oli riittävästi tarjolla rahamarkkinoilla (ks. luvun 2 osa 1.1).
Following the gradual reduction of economic,financial and geopolitical tensions towards theendofthefirsthalfof2003,theimpliedvolatility derived from options on three-month EURIBOR futures contracts declined
Taloudellisten, rahoitusmarkkinoiden ja geopoliittisten jännitteiden vaimennuttua asteittainvuoden 2003 alkupuoliskon loppua kohden kolmen kuukauden euriborfutuureihin perustuvistaoptioista johdettu implisiittinen volatiliteettipieneni huomattavasti.
At the very short end of the money market, formost of 2003the overnightinterestrate,asmeasured by the EONIA, fluctuated slightlyabove the level of the minimum bid rate on the Eurosystem’s main refinancing operations.
Sen alhaisuus vuoden2003 puolivälissä viittasi siihen, että markkina-osapuoltenepävarmuuslyhyidenkorkojenkehityksestä olituolloin hyvin vähäistä (ks.kuvio 9).
Thespread between the EONIA and the minimumbid rate increased slightly during the summermonths, but it subsequently normalised in the course of September and October amid
Pysyttyään useita kuukausia suhteellisen pienenä implisiittinen volatiliteetti suureni
(percentages per annum; daily data) euro area United States Japan
Kuvio 10. Valtion pitkien lainojen tuotot
Source: Reuters.Note: Longterm government bond yields refer to ten-year bondsor to the closest available bond maturity.
Lähde: Reuters.Huom.
From 1 January 2001euro area data include Greece.
Valtion pitkillä lainoilla tarkoitetaan 10 vuoden joukkovelkakirjalainoja tai maturiteetiltaan lähimpiä vastaavia lainoja.Euroalueen tietoihin sisältyvät Kreikan tiedot 1.1.2001 alkaen.
PRONOUNCED FLUCTUATIONS IN BOND MARKETSTHROUGHOUT 2003Globalbond markets werecharacterisedbypronounced yield fluctuationsin 2003, withbond yields in the major economies followingbroadly similar patterns.
JOUKKOLAINAMARKKINOILLA VOIMAKKAITALIIKKEITÄ VUONNA 2003 Joukkovelkakirjalainojen tuotot vaihtelivat maailmanmarkkinoilla merkittävästi ja kehittyivät suurimmissa talouksissa jokseenkin samanlaisesti vuonna 2003.
The volatility resultedfrom market participants’ changing perceptionsabouttheoutlookforeconomicgrowth,inflation and the related monetary policy stance.Particularly during the first quarter of the year,uncertainties related to geopolitical tensionsplayed an important role, as the high level ofrisk aversiontriggered portfolioflowsfromequity to bond markets.
Tuottojen vaihteluidensyynä olivat markkinaosapuolten muuttuvat käsitykset talouskasvun, inflaation ja rahapolitiikan virityksen näkymistä. Geopoliittisten jännitteiden luoma epävarmuus oli keskeisellä sijalla varsinkin vuoden alkupuoliskolla, jolloinriskien karttaminen oli hyvin yleistä ja sijoituksia siirrettiin osakemarkkinoilta joukkolainamarkkinoille.
The weakening of theseuncertainties, as well as clear indications of arecovery in the major economies, prompted apartial reversal of these flows later in the year.All in all, ten-year government bond yields inthe euro area and the United States increased byaround 10 and 50 basis points respectively in2003 and stood at around 4.3% at the end of the year in both cases (see Chart 10).
Osa näistä siirroista kumoutuimyöhemminvuonna2003,kunepävarmuusheikkeni ja suurimmissa talouksissa oli nähtävissä selviä merkkejätalouden elpymisestä.Kaiken kaikkiaan valtion 10 vuoden joukkolainojen tuotot kasvoivat euroalueella noin 10 ja Yhdysvalloissa noin 50 peruspistettä vuonna2003 ja olivat sekä euroalueella että Yhdysvalloissa noin 4,3 % vuoden lopussa (ks. kuvio10).
The differential between US and euro area long-termbond yields hovered around zero throughout thelast few weeks of the year, whereas it had beenin negative territory for most of the year untilthen.
Yhdysvaltain ja euroalueen pitkien joukkolainojen tuottoero vaihteli nollan tuntumassavuoden viimeisinä viikkoina oltuaan sitä ennennegatiivinen suurimman osan vuodesta.
concernsregardingthesustainability ofthehigh fiscal and current account deficits in the United States.
yhdysvaltalaistenyritystensuojautumis-strategiat ovat saattaneet sekä vahvistaa Yhdys-valtainjoukkolainojentuottojenlaskusuun-tausta että niiden elpymistä kesän aikana.
Hedging strategies of US housing agencies may have strengthened boththe downward trend in US bond yields and thestrong rebound over the summer.
Markkinaosapuoltenepävarmuusjoukkolai-nojen tulevasta tuottokehityksestä Yhdysvaltainmarkkinoilla oli suhteellisen suurta koko vuoden ajan.
Despite thisstrong rebound, longterm bond yields in the United States ended the year at relatively lowlevels,partlyreflectingperceptionsamongmarket participants that the Federal Reservewould keep shortterm interest rates at very lowlevels for a considerable period.
Tähän viittaa se, että Yhdysvaltain10 vuoden valtionlainoihin perustuvista futuurisopimuksista johdettu implisiittinen volatiliteetti oli historiallisesti katsottuna varsin suurtavarsinkin kesällä. Epävarmuus näyttää johtuneen ainakin osaksi markkinaosapuolten tuol-loinkäymästäkeskustelusta, mitenpitkään
In the United States, government bond yieldsdeclinedduringthefirsthalfoftheyear,continuing the trend that started in 2002.
Yhdysvalloissa valtion joukkolainojen tuototsupistuivat vuoden 2003 alkupuoliskolla, jotenvuonna 2002 alkanut laskusuuntaus jatkui.
Thesedevelopments reflected market participants’more pessimistic perceptions about the short tomedium-term outlookfor economic activityamidtensionsstemmingfromgeopoliticaluncertainty and disappointing macroeconomicdata.Inaddition,bondyieldsdeclinedasaresult of investors’ increasing concern aboutthe risk of deflationary tendencies in the USeconomy.
Kehityksessä näkyi markkinaosapuolten aiempaa pessimistisemmät käsitykset taloudellisen toimeliaisuuden lyhyen ja keskipitkän ajan näkymistä, mikä oli puolestaan seurausta geopoliittisesta epävarmuudesta ja odotettuaheikommista makrotaloustiedoista.Joukko-lainojen tuotot pienenivät myös siksi, että sijoittajat olivat yhä huolestuneempia Yhdysvaltaintalouden deflaatiopaineista.
Consequently, ten-year governmentbond yields reached historically low levels of3.1% by mid-June.
Valtion 10 vuodenjoukkolainojen tuotot supistuivatkin Yhdysvalloissa historiallisesti alhaisiksi eli 3,1 prosent-tiinkesäkuunpuolivälissä.Sitäseurannuttuottojen elpyminen oli pääasiassa seuraustamarkkinaosapuoltenkohentuneistatalous-kasvu- ja inflaatio-odotuksista.
The rebound in bond yieldswhich started thereafter was mainly driven byupwardrevisionsofmarketparticipants’expectations for economic growth and inflation,but may also have been related to their mounting
Elpyminen onsaattanutliittyämyösmarkkinaosapuoltenkasvaviin huoliin, että Yhdysvaltain julkisen talouden ja vaihtotaseen alijäämät pysyvät pitkäänsuurina. Kiinteistöjä ja kiinnelainoja välittävien
Chart 11 Euro area longterm real bondyield and break-even inflation rate the ongoing debate among market participantsover the sustainability of very low long-termbond yields in the United States.
Kuvio 11. Pitkäaikaisen reaalikorkoisenjoukkolainan tuotto ja tuotot yhtenäistäväinflaatiovauhti euroalueella
(as percentages; daily data) break-even inflation ratereal bond yield
(prosentteina, päivähavaintoja)
Sources: Reuters, French Treasury and ISMA.Note: The euro areareal bond yields are derivedfromthemarket prices of French government bonds which are indexed totheeuroarea HICP(excludingtobaccoprices)and whichmature in 2012.
Lähteet: Reuters, Ranskan valtiovarainministeriö ja ISMA.Huom. Euroalueen reaalikorkoisen joukkolainan tuotto on johdettu (ilman tupakan hintojen vaikutusta laskettuun) euroalueen YKHIin sidottujen Ranskan valtion vuonna 2012 erääntyvienjoukkolainojen markkinahinnoista.
The methods used to compute the break-eveninflation rate were outlined on page 16 of the February 2002issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Tuotot yhtenäistävän inflaatiovauhdin laskentaa on selvitetty helmikuun 2002 Kuukausikatsauksen sivulla 16.
In Japan, longterm bond yields broadly followed the same pattern as in the United States and the euro area, albeit remaining atmuchlowerlevels.Inthefirst half of 2003 Japanese ten-year bond yields reached historical lows (around 0.4% in mid-June),reflecting investors’ growing pessimism aboutthe outlook for the Japanese economy.
Japanissa pitkien joukkolainojen tuotot kehittyivät jokseenkin samalla tavoin kuin Yhdysvalloissa ja euroalueella, joskin ne olivat Japanissa paljon pienempiä. Vuoden 2003 alkupuoliskolla valtion 10 vuoden joukkolainojen tuototolivat Japanissa historiallisen alhaiset (noin0,4 % kesäkuun puolivälissä), mikä kuvasti sijoittajien pessimismin lisääntymistä Japanintalouden kasvunäkymien suhteen.
Marketparticipants’ concerns stemmed from the strongappreciation of the yen vis-à-vis the US dollar –which was perceived as negatively affecting Japanese exporters – as well as from the effectsof the SARS epidemic.
Markkinaosapuolten huolestuneisuus oli peräisin jeninvoimakkaasta vahvistumisesta Yhdysvaltaindollariin nähden (tämän katsottiin vaikuttavan negatiivisesti Japanin vientiin) ja SARS-epidemian vaikutuksista.
Chart 11).
joukkolainojen tuottoerona, nopeutui jonkinverran kesäkuun puolivälin jälkeen, joskin sennopeutuminen perustui osaksi teknisiin syihin(ks. kuvio 11).
The degree of uncertainty prevailingin euro area bond markets changed little overallin 2003 according to developments in impliedbondmarketvolatility.Moreover,andbycontrast with the situation in the United States,implied bond market volatility in the euro areawas, in general, not particularly high in 2003.
Euroalueen joukkolainamarkkinoiden epävarmuus hälveni joukkolainamarkkinoiden implisiittisen volatiliteetin kehityksen perusteella kaiken kaikkiaan vain vähänvuonna 2003. Lisäksi joukkolainamarkkinoidenimplisiittinen volatiliteetti ei yleisestikään ollutkovin suurta euroalueella vuonna 2003, toisinkuin Yhdysvalloissa.
In the euro area, bond market developments in2003to alarge extent mirrored those in the United States, although euro area bond yieldsfluctuated somewhat less.
Euroalueella joukkolainamarkkinoiden kehityskuvasti vuonna 2003 paljolti Yhdysvaltain vastaavaa kehitystä, joskin joukkolainojen tuototvaihtelivat euroalueella jonkin verran vähemmän kuin Yhdysvalloissa.