natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Department for Integration has a technical monitoring role vis-à-vis the administration’s departmental units and the city-owned companies, ensuring that (for instance) job centres actively take into account the diversity of their clients.
Kotouttamisvirastolla on tekninen valvontavastuu eri hallintoyksiköistä ja kaupungin omistamista yrityksistä: se muun muassa valvoo, että työvoimavirastot ottavat aktiivisesti huomioon asiakaskunnan monikulttuurisuuden.
On the level of departments, the heads of department and deputy mayors are responsible for the implementation and evaluation of integration policy and projects.
Eri virastojen päälliköt ja apulaiskaupunginjohtajat vastaavat kotouttamispolitiikan ja -hankkeiden täytäntöönpanosta ja arvioinnista.
The Department for Integration has its own budget and initiates model projects in cooperation with a large number of partners.
Kotouttamisvirastolla on oma talousarvio, ja se voi tehdä aloitteita mallihankkeista yhteistyössä monien eri kumppanien kanssa.
These model projects emphasise the transfer of intercultural competencies into the regular structures, and good practice is made visible through endorsement by the mayor.
Mallihankkeissa korostetaan monikulttuurisen pätevyyden siirtämistä yleisiin rakenteisiin, ja kaupunginjohtajan tuki lisää hyvien käytäntöjen näkyvyyttä.
This technical monitoring is supplemented by the political monitoring of the city council’s International Committee, a consultative committee that includes 13 elected Members of the city parliament and 12 expert residents.
Tätä teknistä valvontaa täydentää kaupunginvaltuuston kansainvälisen komitean suorittama poliittinen valvonta.
The residents are competent in the following fields:Language training, education, sports: 3 seats Urban development, cohesion, security: 3 seats Social affairs, youth, health: 2 seats Vocational qualification, employment, economy: 2 seats Culture, interreligious dialogue: 2 seats
Kyseessä on neuvoa-antava komitea, johon kuuluu 13 kaupunginvaltuustoon vaaleilla valittua edustajaa ja 12 kaupunkilaista, jotka toimivat asiantuntijoina seuraavilla aloilla: v฀ kieltenopetus, yleissivistävä koulutus, urheilu: 3 paikkaa
-AINSTREAMING฀IMMIGRANT฀INTEGRATION
Maahanmuuttajien kotouttamisen valtavirtaistaminen v฀ v฀ v฀ v฀ kaupunkisuunnittelu, yhteenkuuluvuus, turvallisuus: 3 paikkaasosiaaliasiat, nuoriso, terveydenhoito: 2 paikkaaammatillinen koulutus, työllisyys, talous: 2 paikkaakulttuuri, uskontojen välinen vuoropuhelu: 2 paikkaa.
Mainstreaming is also about equal access to services in conditions of diversity.
Valtavirtaistaminen tarkoittaa myös sitä, että koko väestölle on tarjottava yhtäläiset mahdollisuudet käyttää palveluja.
Public and private providers recognise diversity by offering services that reflect the existence of new and different needs.
Sekä julkiset että yksityiset palveluntarjoajat voivat ottaa monikulttuurisuuden huomioon tarjoamalla palveluja, jotka perustuvat uusiin ja erilaisiin tarpeisiin.
These needs are not only of a cultural or linguistic nature: the increasing diversity of the population often goes hand in hand with the emergence of densely populated urban areas whose socio-economic make-up places special demands on public service provision.
Nämä tarpeet eivät liity yksinomaan kulttuuritaustaan tai kieleen, vaan lisääntyvä monikulttuurisuus ilmenee usein siten, että muodostuu tiheästi asuttuja kaupunkialueita, joiden asukkaiden sosioekonominen tilanne asettaa julkisten palvelujen tarjoajille erityisiä vaatimuksia.
Needs for childcare or health services will be different in a diverse and densely populated area than in a diverse but less populated area.
Lastenhoito- tai terveydenhoitopalveluihin liittyvät tarpeet eivät ole monikulttuurisella ja tiheään asutulla alueella samanlaisia kuin monikulttuurisella mutta väljemmin asutetulla alueella.
Services thus need to be tailored to their target population bearing in mind all of its characteristics including the presence of immigrants or refugees.
Palvelut on siis räätälöitävä kohderyhmän mukaan ottaen huomioon sen kaikki ominaisuudet, muun muassa se, kuuluuko joukkoon maahanmuuttajia tai pakolaisia.
1.2.1 Identifying needs and barriers
1.2.1 Tarpeiden ja esteiden tunnistaminen
Service providers use different instruments to determine whether existing services adequately serve all parts of the population.
Palveluntarjoajat voivat käyttää erilaisia keinoja sen selvittämiseksi, täyttävätkö palvelut koko väestön tarpeet asianmukaisella tavalla.
One way of making such an assessment is by looking at the services themselves: are they used in the manner that they were designed for, or are they used inappropriately, suggesting that there are communication gaps or mismatches between needs and offers?
Yksi tapa arvioida tätä on tarkastella palveluja siltä kannalta, käytetäänkö niitä niin kuin suunnittelijat ovat tarkoittaneet vai tavalla tai toisella väärin, mikä saattaa olla merkki viestintäkatkosta tai siitä, että kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa.
The ‘Regional Health Strategy for Ethnic Minorities’, developed by the Irish Eastern Region Health Authority in 2003, identified priority issues with regard to ethnic minority clients by looking at evidence on the inappropriate use of health services.
Itä-Irlannin terveysviranomaiset (Irish Eastern Region Health Authority) laativat vuonna 2003 alueellisen terveysstrategian kansallisia vähemmistöjä varten. Strategiassa määriteltiin kansallisia vähemmistöjä koskevat painopistealueet terveyspalvelujen epätarkoituksenmukaisesta käytöstä kertovien esimerkkien perusteella.
High demand experienced by Accident and Emergency departments suggested that information about the system of referrals, waiting lists, appointments, and processes related to using health services was not accessible to many immigrants.
Ensiapupalvelujen suurta kysyntää pidettiin osoituksena siitä, että monet maahanmuuttajat eivät tiedä, miten tarvittaessa pääsee lääkäriin, miten hoitoon jonotetaan ja miten varataan vastaanottoaika.
Low uptake of antenatal and postnatal care programmes suggested that the delivery of health promotion programmes and materials was insufficiently adapted to immigrant users.
Vähäinen kiinnostus äitiys- ja lastenneuvolatoimintaa kohtaan taas kertoi siitä, että ennalta ehkäisevän terveydenhoidon ohjelmat ja tiedotusmateriaalit eivät täysin soveltuneet maahanmuuttajien käyttöön.
As a result, the Health Strategy called (among other measures) for the development of an interpretation service and the establishment of an outreach maternity clinic.
Tämän perusteella terveysstrategiassa ehdotettiin muun muassa tulkkipalvelujen kehittämistä ja etsivän äitiysneuvolatyön aloittamista.
Website: www.hse.ie (the Eastern Region Health Authority was subsumed into the Health Service Executive in 2005)
Verkkosivusto: http://www.hse.ie (vuonna 2005 toteutettiin terveyspalvelujen uudelleenorganisointi, jonka myötä toiminnasta vastaa nyt Health Service Executive)
that members of an ethnic or cultural group do not necessarily have the same experience of services.
Vähintäänkin olisi selvitettävä palvelujen tarjoamista koskevat valitukset, ja ongelmiin olisi puututtava asianmukaisella tavalla.
Socio-economic class, language ability, legal status and other factors can play an equal or even larger role.
Tällöin on kuitenkin syytä muistaa, että osa kohderyhmästä voidaan tavoittaa ainoastaan yhteyshenkilön välityksellä.
The SEEM project (Services for Elders from Ethnic Minorities, 2003-2006), funded by the European Commission under the Community Action Programme to Combat Social Exclusion, looked at ethnic minority elders’ access to services in the fields of health and social care.
Vuosina 2003–2006 Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettiin kansallisiin vähemmistöihin kuuluville vanhuksille tarkoitettu SEEM-hanke (Services for Elders from Ethnic Minorities), jolle Euroopan komissio myönsi tukea syrjinnän torjuntaa koskevan yhteisön toimintaohjelman nojalla.
The project produced a booklet with examples of good practice as well as a checklist for local authorities and service providers.
Hankkeen tulosten perusteella laadittiin esite, johon koottiin esimerkkejä parhaista käytänteistä sekä luettelo seikoista, jotka paikallisviranomaisten ja palveluntarjoajien olisi hyvä tarkistaa palvelujen toimivuuden varmistamiseksi.
One of the good practices presented by SEEM is the Leeds Older People’s Forum, a grouping of 110 voluntary organisations representing and working with older people.
Yksi SEEM-hankkeen yhteydessä esitetyistä parhaista käytänteistä on Leedsissä toteutettu vanhusfoorumi, johon kuuluu 110 vanhusten parissa työskentelevää ja heidän etujaan ajavaa vapaaehtoisjärjestöä.
The Forum has appointed a BME (black and minority ethnic) support worker and established a focus group of minority ethnic elders and their organisations.
Foorumi on nimennyt vähemmistötyöntekijän (Black and minority ethnic support worker, BME) ja määritellyt kohderyhmäksi kansallisiin vähemmistöihin kuuluvat vanhukset ja heitä edustavat järjestöt.
Representatives of the focus group have met, for example, with the Director of Leeds Social Services to discuss the new Social Services Business Plan and changes in home care service delivery.
Kohderyhmän edustajat ovat muun muassa keskustelleet Leedsin sosiaaliviraston johtajan kanssa uudesta sosiaalipalvelujen toimintasuunnitelmasta ja kotipalvelujen mukauttamisesta.
In this way, the focus group empowers the elders and their organisations to contribute to service development, as well as strengthening self-help.
Näin kohderyhmään kuuluvat vanhukset ja heitä edustavat järjestöt saavat sananvaltaa ja mahdollisuuden osallistua palvelujen kehittämiseen.
Website: www.leeds.gov.uk/seem/ Contact: seem@leeds.gov.uk
Yhteystiedot: seem@leeds.gov.uk, verkkosivusto: http://www.leeds.gov.uk/seem/
The emergence of targeted services, often provided by NGOs and self-help organisations of immigrants or refugees, is one of the clearest indicators of unmet needs.
Se, että valtiosta riippumattomat järjestöt ja maahanmuuttajien tai pakolaisten oma-apujär-jestöt perustavat juuri näille ryhmille kohdennettuja palveluja, on yleensä selvä merkki siitä, että niiden tarpeisiin ei ole vastattu muualla.
Targeted services are sensitive to the specific circumstances even of small groups.
Kohdennettujen palvelujen avulla voidaan ottaa huomioon pientenkin ryhmien erityistarpeet.
They respond quickly as needs arise, and they are flexible in the way they are implemented.
Näin voidaan vastata esiin tuleviin tarpeisiin nopeasti ja joustavasti.
Once mainstream providers become aware of service gaps, the challenge is to find a good balance between targeted services and general ones.
Kun yleispalvelujen tarjoajat havaitsevat palveluissaan puutteita, haasteena on löytää oikea tasapaino yleisten ja kohdennettujen palvelujen välillä.
A clear division of roles and tasks can help to avoid service overlaps and lack of coordination.
Selkeä tehtävänjako voi auttaa välttämään palvelujen päällekkäisyyttä ja koordinoinnin puutetta.
1.2.2 Balancing general and targeted measures
Kotouttamiskäsikirja
Timing is a key component of a successful mainstreaming strategy.
Oikea ajoitus on onnistuneen valtavirtaistamisstrategian keskeinen tekijä.
The first period after arrival is typically the time when immigrants and refugees are most likely to require specific programmes.
Maahanmuuttajat ja pakolaiset tarvitsevat erityisohjelmia todennäköisimmin heti maahantulon jälkeen.
In some Member States, the greater part of the immigrant and refugee population consists of recent arrivals.
Tietyissä jäsenvaltioissa useimmat maahanmuuttajat ja pakolaiset ovat olleet maassa vasta vähän aikaa.
Targeted measures such as language courses for newcomers and introduction programmes are likely to play an important role in policy towards immigrants and refugees.
Kohdennetut toimet, kuten uusille tulokkaille tarkoitetut kielikurssit ja tutustumisohjelmat, ovat keskeisellä sijalla maahanmuuttajia ja pakolaisia koskevassa politiikassa.
However, general services are not unaffected as newcomers will equally use ‘mainstream’ services such as hospitals.
Tulokkaat on kuitenkin otettava huomioon myös yleisissä palveluissa, sillä he käyttävät myös niitä, esimerkiksi sairaaloita.
Recent immigration countries can therefore benefit from making an early start with mainstreaming efforts.
Niissä maissa, joissa maahanmuutto on suhteellisen uusi ilmiö, onkin hyödyllistä panostaa valtavirtaistamiseen jo varhaisessa vaiheessa.
Specific programmes can successfully address certain problems in the short term but in the longer term such problems can be tackled by general programmes.
Erityisohjelmien avulla voidaan ratkaista tiettyjä ongelmia lyhyellä aikavälillä, mutta pidemmällä tähtäimellä niihin voidaan puuttua myös yleisten ohjelmien yhteydessä.
Numbers are important in deciding to what extent existing services should be modified.
Kohderyhmän suuruudella on merkitystä, kun on päätettävä, missä määrin jo olemassa olevia palveluja olisi muutettava.
Should an organisation change significantly to accommodate a small group of immigrants or refugees with very specific needs (for instance members of a language group which is very small in the host country or local area)?
Olisiko organisaation toteutettava suuria muutoksia, jotta se voi ottaa huomioon pienen maahanmuuttaja- tai pakolaisväestön erityistarpeet (esimerkiksi sen, että heidän kielensä on kyseisessä maassa tai kyseisellä alueella erittäin harvinainen)?
Maybe targeted measures could be developed instead.
Tällaisessa tapauksessa voisi olla kätevämpää toteuttaa kohdennettuja toimenpiteitä.
These measures could then be fully responsive to the needs of the group, rather than settling for a perhaps unsatisfactory compromise.
Niiden avulla voitaisiin huolehtia ryhmän erityistarpeista, sen sijaan että päädyttäisiin kenties epätyydyttävään kompromissiin.
On the other hand, where a change is of great importance for a large number of migrants, the mainstream provider should make a considerable effort to bring it about.
Toisaalta yleispalvelujen tarjoajan olisi voitava toteuttaa huomattaviakin muutoksia, jos niillä on suuri merkitys laajalle maahanmuuttajaväestölle.
Various criteria can be used to decide between general or targeted measures in a given situation.
Eri tilanteissa voidaan käyttää eri kriteereitä sen ratkaisemiseksi, olisiko toteutettava yleisiä vai kohdennettuja toimia.
Timing is important, as is the number of people affected by a certain measure.
Ajoitus on tärkeää, samoin toimenpiteen kohderyhmän suuruus.
In considering these factors, those involved should be guided by a concern for proportionality.
Näitä tekijöitä punnittaessa olisi sovellettava oikeasuhteisuuden periaatetta.
Education is one of the principal areas of integration and has a central function in improving the life chances of immigrant children.
Koulutus on kotoutumisprosessin keskeinen osa-alue, jolla on suuri merkitys maahanmuuttajalasten tulevaisuudennäkymien parantamisessa.
Many examples of mainstreaming can be found in the education field, for instance collected in the Eurydice Network’s 2004 publication ‘Integration of Immigrant Children into Schools in Europe’.
Koulutuksen alalla on monia esimerkkejä valtavirtaistamisesta. Niitä on koottu muun muassa Eurydice-verkoston vuonna 2004 laatimaan julkaisuun Integration of Immigrant Children into Schools in Europe.
The Eurydice report notes that in the French Community of Belgium, Germany, France, Sweden, and the UK (England) between 5% and 12% of pupils attend schools in which over 40% of the intake consists of immigrant pupils.
Eurydicen raportissa todetaan, että Belgian ranskankielisessä yhteisössä, Saksassa, Ranskas-sa,Ruotsissaja Yhdistyneessäkuningaskunnassa(Englannissa)5–12 prosenttia
* for differences.
Monissa kouluissa on myös tukihenkilöitä ja/tai kodin ja koulun välisiä yhteyshenkilöitä.
In Sweden and Finland, immigrant parents also have a statutory right to an interpreter when meeting with the school.
Lisäksi yhteyksiä kodin, koulun ja koko yhteisön välillä voidaan kehittää niin sanotun kulttuurivälittäjän avulla.
Capacity and competence are key considerations when deciding whether to use more general or more specific measures.
Toimintakapasiteetti ja pätevyys ovat keskeisiä näkökohtia, silloin kun on ratkaistava, olisiko turvauduttava yleisiin vai erityistoimenpiteisiin.
They act as quality measures: are the mainstream organisation and its staff capable of accommodating immigrant needs effectively?
Niiden avulla voidaan mitata laatua: Pystyykö yleispalveluja tarjoava organisaatio ja sen henkilöstö ottamaan maahanmuuttajien tarpeet huomioon tehokkaasti?
Do they still need to develop their intercultural competence?
Olisiko niiden vielä kehitettävä monikulttuurista pätevyyttään?
The project ‘Migrant-friendly hospitals’, supported by DG Health and Consumer Protection, has developed the ‘Migrant Friendly Quality Questionnaire’ as an assessment instrument for hospitals.
Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto tukee hanketta nimeltä Migrant-friendly hospitals, jonka tarkoituksena on tehdä sairaaloista maahanmuuttajaystävällisempiä. Tätä varten on laadittu laatukyselylomake arviointivälineeksi sairaaloita varten.
The questionnaire assesses migrant-friendly structures such as interpreting services, information material for migrant patients, culturally sensitive services (religion, food), as well as components of a (quality) management system to enable and assure the migrant-friendliness of services, e.g. the integration of migrant-friendliness into mission statements, budgeting, and staff development programmes.
Kyselyssä arvioidaan paitsi maahanmuuttajille tarkoitettuja rakenteita, kuten tulkkauspalveluja, maahanmuuttajapotilaille osoitettua tiedotusmateriaalia ja palveluja, joissa kulttuurilla on suuri merkitys (uskonto, ruoka), myös (laatu)johtamisjärjestelmien eri tekijöitä, joiden avulla voidaan varmistaa, että palvelut soveltuvat maahanmuuttajille.
Website: www.mfh-eu.net/public/home.htm
Verkkosivusto: http://www.mfh-eu.net/public/home.htm
In some cases, targeted assistance can be offered to certain groups while at the same time increasing the intercultural competence of mainstream services.
Joissain tapauksissa voidaan tarjota kohdennettua apua tietyille ryhmille, samalla kun kehitetään yleispalvelujen tuottajien monikulttuurista osaamista.
The Policesol project is an educational training programme devised in partnership by the Cardiff Police Community Safety Department and the Cardiff County Council’s Leisure and Lifelong Learning department. Policesol (ESOL stands for English for Speakers of Other Languages) provides language support to individuals unable to speak English.The project combines lessons given by ESOL teachers with interventions by Community beat officers and probationer members of staff.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa Cardiffin poliisin yhteisöturvallisuutta käsittelevä osasto sekä kunnallinen vapaa-ajan ja elinikäisen oppimisen osasto ovat laatineet yhteistyönä Po-licesol-nimisen yleissivistävän koulutusohjelman, jonka puitteissa tarjotaan kielitukea henkilöille, jotka eivät osaa englantia (ESOL on lyhenne sanoista English for Speakers of Other Languages eli ”englantia muunkielisille”).
The examples in the first edition and in this edition highlight that service provision needs to be underpinned by good knowledge about immigrant customers or clients: their settlement history, age and gender profile, language needs, cultural and religious practices, and any barriers faced in terms of access to and/or experience of services. This may help immigrants to access mainstream services.
Hankkeeseen osallistuvat opettajat antavat englannintunteja, ja lähipoliisit ja poliisiharjoittelijat kiertävät puhumassa alueen asukkaille esimerkiksi lasten jättämisestä yksin kotiin tai puistoon, autolla ajamisesta ilman ajokorttia tai perheväkivallasta ja rotusyrjinnästä.
1.2.3 Connecting people and institutions
Verkkosivusto: http://www.cardiff.gov.uk
Mainstreaming is about people changing the institutions they interact with as workers, clients or other stakeholders.
Kotouttamiskäsikirjan ensimmäisessä laitoksessa (2. luvussa) esitettiin esimerkkejä siitä, miten monikulttuurista osaamista voidaan kehittää ja miten organisaatiosta voi samalla tulla avoin ja osallisuutta edistävä.
Institutions that are open towards participation and feedback will be more capable of identifying areas where equal access is not being achieved, and providers aiming to give personalised and responsive services will find it easier to accomplish the transformation of attitudes that goes with successful mainstreaming.
Käsikirjan kummankin laitoksen esimerkeissä korostetaan, että palveluntarjoajien on tunnettava maahanmuuttaja-asiakkaansa hyvin.
Conversely, where service providers are distant from their users they may be slow to identify immigrant needs.
On tunnettava tämän väestönosan asuttamishistoria, ikä- ja sukupuolijakauma, kielelliset tarpeet sekä kulttuuriin ja uskontoon liittyvät tavat.
Immigrants may not be aware of available offers, assuming that the mainstream provider will be inflexible or hostile.
Lisäksi on osattava tunnistaa esteet, jotka vaikeuttavat palvelujen käyttöä tai vaikuttavat siihen liittyviin kokemuksiin.
Changes may take place but not be publicised effectively.
Näin voidaan auttaa maahanmuuttajia käyttämään yleisiä palveluja.
NGOs can act as intermediaries and help to change perceptions that service providers and users have of each other.
Maahanmuuttaja- ja pakolaistaustaisista asiakkaista voidaan hankkia tietoa eri tavoin: analysoimalla ja tuottamalla tietoa, asettamalla monikulttuurinen osaaminen painopisteeksi henkilöstön valinnassa, koulutuksessa ja arvioinnissa, käyttämällä ulkopuolisia asiantuntijoita, kuulemalla yhteisöjen edustajia tai yksittäisiä kansalaisia ja ottamalla oppia kohdennetuista aloitteista.
For instance, community support groups can have an effect on what immigrants know and expect from service provision.
1.2.3 Ihmisten ja instituutioiden yhteensaattaminen
Mainstreaming has a social-justice side and an efficiency side.
Kun instituutiot ovat avoimia osallistumiselle ja palautteelle, ne pystyvät paremmin tunnistamaan alat, joilla tasa-arvoinen kohtelu ei toteudu.
Both should be reflected in the way that mainstreaming is defined and implemented.
Kun palveluntarjoajat pyrkivät antamaan henkilökohtaista ja asiakkaan tarpeita vastaavaa palvelua, heidän on helpompi toteuttaa asennemuutos, jota valtavirtaistamisen onnistuminen edellyttää.
In other words, efficient policy delivery should go hand in hand with careful attention to equality issues.
Vastaavasti ne palveluntarjoajat, jotka ovat etäällä käyttäjistään, saattavat reagoida maahanmuuttajien tarpeisiin hitaasti.
Although some of the mechanisms involved are fairly technical, mainstreaming is essentially about ‘changing hearts and minds’ and about building a society that is aware of and responsive to diversity.
Maahanmuuttajat eivät välttämättä ole tietoisia tarjolla olevista mahdollisuuksista vaan olettavat, että yleispalvelujen tarjoaja on joustamaton tai että tämä suhtautuu heihin torjuen.
Sometimes, work pressure on staff leads to a deterioration of customer relations.
Joskus henkilöstön työpaine saattaa johtaa asiakassuhteiden kiristymiseen.
‘Frontdesk’ staff especially may be less able and willing to spend additional time with immigrant clients during busy periods.
Erityisesti yleisönpalvelutehtävissä toimivat henkilöt eivät kenties kykene tai halua antaa kiireessä lisäaikaa maahanmuuttaja-asiakkaille.
In Belgium, the federal government has established a programme of intercultural mediation through which it subsidises intercultural mediators or coordinators in approximately fifty Belgian hospitals.
Belgian liittohallitus on perustanut kulttuurienvälistä sovittelua varten ohjelman, jonka avulla se tukee kulttuurivälittäjien tai -koordinaattorien toimintaa noin 50 belgialaisessa sairaalassa.
The programme builds on a service provided by twenty volunteer organisations across the country.
Ohjelma koostuu 20 vapaaehtoisjärjestön eri puolilla maata tarjoamista palveluista.
Website: www.cofetis.be
Verkkosivusto: http://www.cofetis.be
Political will is one of the drivers of mainstreaming.
Poliittinen tahto on yksi valtavirtaistamisen käyttövoima.