natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With the introduction of the euro on 1 January 1999, the exchange rate mechanism II (ERM II)replaced the European Monetary System (and its exchange rate mechanism component) whichhad been in operation since 1979.
Talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen alettua 1.1.1999 valuuttakurssimekanismi ERM IIkorvasi Euroopan valuuttajärjestelmän (EMS) (ja sen valuuttakurssimekanismin), jotka olivatolleet toiminnassa vuodesta 1979.
ERM II is a multilateral arrangement of fixed but adjustableexchange rates, with bilateral central rates between the euro and participating currencies, and astandard fluctuation band of ±15% around those central rates.
ERM II on monenvälinen järjestely, jossa kiinteille muttasopeutettavissa oleville valuuttakursseille on määritelty keskuskurssi suhteessa euroon sekänormaali ±15 prosentin vaihteluväli eurokeskuskursseihin nähden.
Participation in ERM II for at least two years without severe tensions prior to the examinationof economic convergence is a requirement for fulfilling the exchange rate criterion of the Maastricht convergence criteria that must be met in order to adopt the euro.
Osallistuminen ERM II:een ilman, että valuuttakurssilla on ollut merkittäviä paineita ainakaankahtena viimeisenä taloudellisen lähentymisen arviointia edeltäneenä vuotena, on valuuttakursseja koskevan lähentymiskriteerin täyttymisehto.
The economicrationale behind this requirement is that it helps Member States outside the euro area to orienttheir policies towards stability and enhances the prospects of achieving a lasting convergenceof economic fundamentals.
Taloudellinen perustelu vaatimukselle osallistua ERM II:een on se, että osallistuminen auttaa euroalueen ulkopuolisia EU-maita suuntaamaan politiikkansa kohti vakautta ja parantaa mahdollisuuksia saavuttaa talouden perustekijöiden pysyvä lähentyminen.
This reflects the notion that economic conditions and policies of participating Member Statesshould be consistent with the preservation of the central rates set.
Tämä kuvastaa käsitystä, että ERM II:een osallistuvien maiden reaalitalouden tilanteen ja talouspolitiikan on oltava johdonmukaisia säilytettäessä määrätyt keskuskurssit.
The overall goal of thisprocess is to foster macroeconomic stability in the new EU Member States, thereby providingthe best possible contribution to sustainable growth and real convergence.
Tämän prosessin tavoitteena on edistää uusien EU-maiden makrotaloudellista vakautta ja edistää siten kestävää kasvua ja reaalista lähentymistä parhaalla mahdollisella tavalla.
Moreover, soundmacroeconomic policies and stable exchange rates are supportive of a smooth functioning ofthe internal market.
Terve makrotalouspolitiikka ja vakaat valuuttakurssit edesauttavat myös sisämarkkinoiden sujuvaa toimintaa.
According to the Governing Council, the mechanism, as well as the policy orientation requiredfor participation, is designed to help Member States outside the euro area in their efforts toadopt the euro, while dealing with the complex relationship between economic fundamentals and exchange rate stability.1
EKP:n neuvoston mukaan mekanismin sekä osallistumisen edellytyksenä olevan vaatimuksen,jonka mukaan maiden on suunnattava politiikkansa kohti vakautta, tarkoituksena on auttaaeuroalueen ulkopuolisia EU-maita pyrkimyksissään ottaa euro käyttöön ja samalla käsitellätalouden perustekijöiden ja valuuttakurssien vakauden välistä monimutkaista riippuvuussuhdetta.1
The mechanism foresees a range of policy instruments that may be combined to addressmarket pressures: interest rate measures, flexibility of the exchange rate within the band,interventions, and possible realignments of the central rate.
Mekanismi sisältää määräykset erilaisista talouspolitiikan välineistä, joita voidaan yhdistellävastattaessa markkinoiden paineisiin: koronnostot tai -laskut, valuuttakurssin joustavuusvaihteluvälin sisällä, interventiot sekä mahdolliset keskuskurssin muutokset.
From an operational perspective, decisions concerning central rates and the standardfluctuation band are taken by mutual agreement of the ministers of the individual euro areacountries, the ECB and the ministers and central bank governors of the noneuro area EUMember States participating in the mechanism.
Keskuskursseja ja vaihteluväliä koskevat päätökset tehdään euroalueeseen kuuluvien EU-mai-den ministereiden, EKP:n sekä ERM II:ssa mukana olevien euroalueen ulkopuolisten EU-mai-den ministereiden ja keskuspankkien pääjohtajien yhteisellä päätöksellä.
The General Council is responsible formonitoring the functioning of ERM II and serves as the forum for monetary and exchange ratecooperation.
EKP:n neuvostontehtävänä on seurata ERM II:n toimintaa. Se toimii myös raha- ja valuuttakurssipoliittisen yhteistyön foorumina.
It closely monitors, on a permanent basis, the sustainability of the bilateralexchange rate between each participating currency and the euro.
EKP:n neuvosto seuraa tarkasti ja jatkuvasti ERM:iin osallistuvien valuuttojen ja euron kahdenvälisten kurssien kestävyyttä.
1See also “Policy position of the Governing Council of the European Central Bank on exchange rate issues relating to the accedingcountries”, 18 December 2003.
1 Ks. myös ”EKP:n neuvoston kanta EU:hun liittyvien maiden valuuttakurssipolitiikkaan liittyvissä asioissa”, 18.12.2003.
Table 10 Developments in ERM II
Valuuttakurssikehitys ERM II:ssa
(in percentage points)
(prosenttiyksikköinä)
Maximum deviation from ERM II central rate 1)
Suurin poikkeama ERM II -keskuskurssista 1)
(ten-day moving average of daily data at business frequency) Upward Downward Shortterm interest rate differential(monthly data, average)Fourth quarter of 2004
(pankkipäivien päivähavaintojen kymmenen päivän liukuva keskiarvo) Ylöspäin Alaspäin Lyhyiden korkojen ero(kuukausihavaintoja, keskiarvo)Vuoden 2004 viimeinen neljännes
For Denmark the referenceperiod is from 1 November 2002 to 24 February 2005.
Tanskan viiteajanjakso on 1.11.2002–24.2.2005.
of any of the participating countries. The fourcurrencies in ERM II have traded continuouslyat or close to their central rates, while shortterm interest rate differentials vis-à-vis theeuro area have been small in most countries(see Table 10).
lujan sitoumuksensa siitä, että ne ryhtyisivättarvittaviin toimiin makrotalouden ja valuuttakurssien vakauden säilyttämiseksi.
In the context of ERM II entry,Banka Slovenije smoothly discontinued thegradual trend depreciation of the Sloveniantolar against the euro.
Kehikossa10 esitetään yleiskatsaus ERM II -järjestelmästä.
Most of the currencies of the noneuro area EUMember States experienced a strengtheningagainst the euro in 2004 and also a markedappreciation on a trade-weighted basis.
Maltan liira ja Kyproksen punta olivat suhteellisen vakaat euroon nähden.
Theweakening of the euro was particularlypronounced against the currencies of several ofthe larger new EU Member States, amid arelatively favourable growth outlook for thesecountries (see Chart 32).
Englannin puntavahvistui hieman suhteessa euroon vuoden2004 alussa tilanteessa, jossa Ison-Britanniantalousnäkymät olivat suotuisat ja korot nousivat.
The Polish zloty experienced the largest appreciation against theeuro in 2004, followed by the Czech koruna, the Slovak koruna and the Hungarian forint.
Vuoden loppupuoliskolla Englannin puntakuitenkin heikkeni euroon nähden.
Bycontrast, the Latvian lats, which in 2004 waspartially linked through its exchange rate regimeto the US dollar, depreciated against the euro.Since the beginning of 2005 Latvia has changedthe peg of the lats from the special drawingright (SDR) currency basket to the euro, at LVL 0.702804 per euro.
ERM II:een osallistumiseen ei ole liittynyt valuuttamarkkinoiden kireyttä yhdessäkäänmaassa. ERM II:een osallistuvat neljä valuuttaa ovat jatkuvasti pysytelleet lähellä eurokeskuskurssiaan, ja useimpien maiden lyhyidenkorkojen erot suhteessa euroalueeseen ovat olleet pienet (ks. taulukko 10).
Since the re-pegging,the lats has fluctuated within a narrow bandaround its peg rate.
Slovenian liittyessä ERM II:een Slovenian keskuspankkiteki lopun Slovenian tolarin kurssin heikkenemisestä euron suhteen.
The Swedish krona, the Maltese lira and the Cyprus pound wererelatively stable against the euro.
RAHAPOLITIIKKAKaikkien euroalueen ulkopuolisten EU-maidenrahapolitiikan ensisijainen tavoite on hintavakaus.
The poundsterling appreciated somewhat against the euroin early 2004 amid a favourable outlook for the UK economy and rising interest rates.
Maat noudattavat erilaisia rahapolitiikanstrategioita, jotka kuvastavat niiden nimellistä,reaalista ja rakenteellista erilaisuutta (ks. taulukko 11).
In thesecond half of the year, however, it depreciatedvis-à-vis the euro.
Vuonna 2004 euroalueen ulkopuolisten EU-maiden rahapolitiikan suuntaus sekävaluuttakurssijärjestelmät pysyivät jokseenkinennallaan.
Chart 32 Exchange rate changes of the euroagainst EU currencies outside ERM II
Kuvio 32. Euron valuuttakurssimuutokset suhteessa ERM II:n ulkopuolisiin EU-valuuttoihin
(in percentages)
(prosentteina)
Source: ECB.Note: A positive (negative) value represents an appreciation(depreciation) of the euro.
Lähde: EKP.Huom. Positiivinen (negatiivinen) arvo merkitsee euron vahvistumista (heikkenemistä).
Changes refer to the period from2 January 2004 to 24 February 2005.
Muutokset ovat ajanjaksolta2.1.2004–24.2.2005.
MONETARY POLICYThe primary objective for monetary policy inall noneuro area EU Member States is pricestability.
Useimpien euroalueen ulkopuolisten EU-mai-den valuutat vahvistuivat euroon nähden vuonna 2004.
Monetary policy strategies differ to agreat extent from country to country, reflectingthe heterogeneity among them in nominal, realand structural terms (see Table 11).
Valuutat vahvistuivat huomattavastimyös ulkomaankauppapainojen perusteellalaskettuna.
During2004 the monetary policy and exchange rateregimes in the noneuro area EU Member States remained largely unchanged, althoughsome refinements were made to the monetarypolicy frameworks of several countries with aview to gearing monetary policy more towardsfuture monetary integration.
Euro heikkeni erityisesti suhteessauseiden uusien, suurien EU-maiden valuuttoihin, mihin vaikuttivat maiden talouksien verrattain suotuisat kasvunäkymät (ks. kuvio 32).Valuutoista Puolan zloty vahvistui vuonna2004 eniten euroon nähden.
In particular,Estonia, Lithuania and Slovenia joined ERM IIon 28 June 2004. Moreover, in Latvia, Latvijas
Seuraavaksi enitenvahvistuivat Tšekin koruna, Slovakian korunaja Unkarin forintti.
Table 11 Official monetary policy strategies of the noneuro area EU Member States
Euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden viralliset rahapolitiikan strategiat
Features
Piirteet
Inflation target: 24% by end-2005, thereafter3% ±1 percentage point (p.p).
Inflaatiotavoite 2–4 % vuoden 2005 loppuun mennessä,sen jälkeen 3 % ± 1 prosenttiyksikköä.
Exchange ratestrategy: (managed) float.
Valuuttakurssistrategia: (ohjattu) kellunta.
Participates in ERM II with a ±2.25% fluctuation bandaround central rate of DKK 7.46038 per euro.
Osallistuu ERM II:een. Vaihteluväli: ± 2,25 %.Eurokeskuskurssi: 7,46038.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of EEK 15.6466 per euro.
Osallistuu ERM II:een. Vaihteluväli: ± 15 %.Eurokeskuskurssi: 15,6466.
Estoniacontinues with its currency board arrangement as aunilateral commitment.
Viro jatkaa valuuttakatejärjestelmäänsä yksipuolisen sitoumuksen perusteella.
Peg to the euro at CYP 0.5853 per euro, with ±15%fluctuation bands.
Kurssi: 0,5853 Kyproksen puntaa /euro. Vaihteluväli: ± 15 %.
The Cyprus pound has de factofluctuated within a narrow range.
Kyproksen punta ontosiasiassa vaihdellut vain vähän.
From February 1994 peg to the SDR (euro weight36.4%) with a ±1% fluctuation band.
Helmikuusta 1994 alkaen kiinnitys SDR:ään (euronpaino 36,4 %). Vaihteluväli: ± 1 %.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of LTL 3.4528 per euro.
Osallistuu ERM II:een. Vaihteluväli: ± 15 %.Eurokeskuskurssi: 3,4528.
Lithuaniacontinues with its currency board arrangement as aunilateral commitment.
Liettua jatkaa valuuttakatejärjestelmäänsä yksipuolisen sitoumuksen perusteella.
Inflation target with anexchange rate constraint
Inflaatiotavoite valuuttakurssirajoituksin
Exchange rate target: peg to the euro at HUF 282.36 pereuro, with ±15% fluctuation band.
Valuuttakurssitavoite: kiinnitys euroon kurssilla282,36 Unkarin forinttia / euro.
Inflation target:3.5% (±1 p.p.) by end-2004, 4% (±1 p.p.) by end-2005and 3.5% (±1 p.p.) by end-2006.
Vaihteluväli ± 15 %.Inflaatiotavoite: 3,5 % (± 1 prosenttiyksikköä) vuoden2004 loppuun mennessä, 4 % (± 1 prosenttiyksikköä)vuoden 2005 loppuun mennessä ja 3,5 % (± 1 prosenttiyksikköä) vuoden 2006 loppuun mennessä.
Peg to a currency basket comprising the euro (70%),pound sterling (20%) and US dollar (10%).
Kiinnitys valuuttakoriin (euro [70 %], Englannin punta[20 %] ja Yhdysvaltain dollari [10 %]).
Nofluctuation margin but a trading margin of ±0.25% forforeign exchange market operations.
Ei vaihteluväliä, mutta valuuttaoperaatioissa ± 0,25 prosentinkaupankäyntimarginaali).
Inflation target: 2.5% ±1 p.p. (year-on-year change in CPI) as from 2004.
Inflaatiotavoite: 2,5 % ± 1 prosenttiyksikköä(kuluttajahintainflaation muutos vuodentakaisesta)vuodesta 2004 alkaen.
Free floating exchange rate.
Vapaa kellunta.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of SIT 239.640 per euro.
Osallistuu ERM II:een. Vaihteluväli: ± 15 %.Eurokeskuskurssi: 239,640.
Two-pillar strategymonitoring monetary,real, external and financialindicators of macroeconomicconditions
Kahden pilarin strategia,jossa seurataan raha- jareaalitaloutta sekäulkoista ympäristöä jarahoitusmarkkinoitakuvaavia indikaattoreita
Combined inflationtargeting and managed float 1)
Inflaatiotavoitteen jaohjatun kellunnan
The inflation target forthe period 2006-2008 is set below 2.5% for end-2006and below 2% at end-2007 and thereafter.
Inflaatiotavoite: lyhyen aikavälin inflaatiotavoite3,5 % (± 0,5 prosenttiyksikköä) vuoden 2005 lopussa.Inflaatiotavoite vuosiksi 2006–2008: alle 2,5 % vuoden2006 lopussa ja alle 2 % vuoden 2007 lopussa ja senjälkeen.
Exchangerate strategy: managed float.
Valuuttakurssistrategia: ohjattu kellunta.
Inflation target: 2% increase in the CPI with a tolerancemargin of ±1 p.p.
Inflaatiotavoite: kuluttajahintaindeksin 2 prosentinnousu, ± 1 prosenttiyksikön sallittu poikkeama. Vapaakellunta.
Inflation target: 2% as measured by the 12-month increase in the CPI 2)
Inflaatiotavoite: 2 % kuluttajahintainflaation2) 12 kuukauden nousulla mitattuna.
Source: ESCB.1) Národná banka Slovenska’s official wording is “inflation targeting in the conditions of ERM II”.2) The CPI is identical to the HICP.
Lähde: EKPJ.1) Slovakian keskuspankin virallinen määritelmä: ”inflaatiotavoite ERM II:n edellyttämällä tasolla”.2) Kuluttajahintaindeksi vastaa YKHIä.
requirement of 2% for deposits in foreigncurrency was introduced.
poliittisen yhdentymisen mukaiseksi.
FINANCIAL DEVELOPMENTSIn 2004 longterm bond yield developmentswere mixed in noneuro area EU Member States.
korkoa yhteensä 300 peruspistettä eli 9,5 prosenttiin vuonna 2004 ja vielä 8,25 prosenttiinhelmikuussa 2005.
Longterm interest rates, as measuredby the ten-year benchmark government bondyield, increased in Cyprus, the Czech Republicand Poland, but towards the end of 2004 startedto decline again.
Koko vuoden 2004 jatkuneet asteittaiset koronlaskut kattoivat marraskuussa 2003 tapahtuneen ohjauskoron kertaluonteisen noston 300 peruspisteellä.
As a result, bond yield spreadsvis-à-vis the euro area increased in thesecountries.
Nostooli ollut seurausta sijoittajien luottamuksen äkkinäisestä heikkenemisestä.
In Hungary longterm bond yieldswere relatively volatile, with a downward trendin the second half of 2004, while in Latvia,Lithuania, Slovenia and Slovakia, long-terminterest rates continued to decline in the courseof 2004, narrowing the spread vis-à-vis theeuro area, in particular in the countriesparticipating in ERM II.
Ohjauskoron laskun mahdollistivat lyhytaikaisen luottoriskinvähentyminen, inflaationäkymien kohentuminen ja yksityisen sektorin palkkojen verrattainmaltillinen nousu.
In Malta long-terminterest rates were stable, while in Denmark,Sweden and the United Kingdom they moved inparallel with the rates in the euro area asindicated by stable bond yield spreads.5
Slovakiassa tärkeintä rahapolitiikan ohjauskorkoa laskettiin 200 peruspistettä eli 4,0 prosenttiin, mikä johtui pääasiassa korunan kurssin vahvistumispaineista.Ruotsissa ohjauskorkoa laskettiin 75 peruspistettä eli 2 prosenttiin vähäisten inflaatiopaineiden ansiosta.
Stock markets in the noneuro area EU Member States continued to perform favourably in2004, with some of the stock market indices,especially those of most of the new Member States, reaching all-time highs and recordingannual increases in a range between 20% and80%.
Vuoden 2004 rahapoliittisista päätöksistämaissa, joiden rahapolitiikan strategia on valuuttakurssitavoite, todettakoon, että Kyproksen keskuspankki nosti rahapolitiikan ohjauskorkoaan 100 peruspistettä eli 5,5 prosenttiinja osoitti siten tukevansa Kyproksen puntaa tilanteessa, jossa huhuttiin punnan devalvoinnista.
Stock markets in all the new Member States, with the exception of Cyprus,significantly outperformed euro area stockprices, as measured by the Dow Jones EUROSTOXX index.
Kypros otti myös käyttöön 2 prosentinvähimmäisvarantovelvoitteen ulkomaan valuutan määräisille määräaikaistalletuksille.Latvian keskuspankki nosti ohjauskorkoaan100 peruspistettä eli 4 prosenttiin.
5Estonia does not have a developed market for longterm bondsdenominated in domestic currency.
Unkarissa pitkien joukkolainojen tuotot vaihtelivat suhteellisen paljon ja pienenivät vuoden 2004 loppupuoliskolla.
A proxy indicator for longterm interest rates in Estonia, developed jointly by the European Commission, the ECB and Eesti Pank and based on a weightedaverage of interest rates for new business loans denominated indomestic currency with maturities of over five years, shows adownward trend during 2004.
Sitävastoin Latviassa, Liettuassa, Sloveniassa ja Slovakiassa pitkät korot laskivat edelleen vuoden 2004 aikana, mikä pienensi erityisesti ERM II:een osallistuvien maiden korkoeroaeuroalueeseen nähden. Maltan pitkät korot olivat vakaat, kun taas Tanskan, Ruotsin ja Ison-Britannian pitkät korot myötäilivät euroalueenkorkoja, mistä on osoituksena joukkolainojentuottoerojen pysyminen vakaana.5
In the Czech Republic the keypolicy rate was increased by 50 basis points to2.5% – although it was lowered to 2.25% in January 2005 – and in Poland the key rate wasraised by 125 basis points to 6.5%.
5Viron kotimaan valuutan määräisten pitkien joukkolainojenmarkkinat eivät ole kehittyneet.
In the United Kingdom, the repo rate was raised by100 basis points to 4.75%, mainly due to aworsened outlook for CPI inflation.
Viron pitkien korkojen korvikemuuttujan kehitystä kuvaava indikaattori on laskenut vuoden2004 aikana.
In contrast,Hungary, which follows an inflation targetcombined with an exchange rate constraint,reduced interest rates by a total of 300 basispoints to 9.5% in 2004, and further to 8.25% in February 2005.
Indikaattorin ovat kehittäneet Euroopan komissio,EKP ja Viron keskuspankki yhteistyössä ja se perustuu uusienkotimaan valuutan määräisten maturiteetiltaan yli 5 vuoden lainasopimusten painotettuun keskiarvoon.
The gradual interest rate cutsthroughout 2004 reversed the one-off 300 basispoint increase that had taken place in November 2003 after a sudden deterioration ofinvestor confidence.
Euroalueen ulkopuolisista EU-maista, joidenrahapolitiikan strategia on inflaatiotavoite,Tšekki ja Puola nostivat korkoja vuonna 2004hillitäkseen inflaatiopaineita ja vähentääkseeninflaatiovauhdin nopeutumisen mahdollisestiaiheuttamia kerrannaisvaikutuksia.
The reversal was madepossible by the easing of shortterm riskperceptions, an improvement in the inflationoutlook and relatively subdued developmentsin private sector wage growth.
Tšekinkeskuspankki nosti ohjauskorkoaan 50 peruspistettä eli 2,5 prosenttiin – ohjauskorko tosinlaskettiin 2,25 prosenttiin tammikuussa 2005 –ja Puolan keskuspankki nosti ohjauskorkoaan125 peruspistettä eli 6,5 prosenttiin.
In Slovakiaappreciation pressures on the koruna were themain motivation for a reduction in the keyinterest rate by a total of 200 basis points to4%.
Isossa-Britanniassa repokorkoa nostettiin 100 peruspistettä eli 4,75 prosenttiin, mikä johtui lähinnä siitä, että kuluttajahintainflaation ennustettiin nopeutuvan.
In Sweden limited inflationary pressuresupported the reduction of interest rates by75 basis points to 2%.
Sitä vastoin Unkarin rahapolitiikan strategia perustuu inflaatiotavoitteeseen, johon liittyy valuuttakurssia koskevarajoite.
Artist Is a Dahl Title “eben still”, 2004 Material Oil on canvas Format ø 190 cm© VGBild-Kunst, Bonn 2005
Osakkeidenhinnat nousivat Tanskassa ja Ruotsissa hiemantuntuvammin ja Isossa-Britanniassa hiemanvähemmän kuin euroalueella.
1MONETARYPOLICYOPERATIONS, FOREIGNEXCHANGEOPERATIONSANDINVESTMENTACTIVITIES
1 RAHAPOLIITTISET OPERAATIOT, VALUUTTAOPERAATIOT JA SIJOITUSTOIMINTA
1.1MONETARY POLICY OPERATIONS maintenance period no longer extend intothe subsequent reserve maintenance period.
1.1RAHAPOLIITTISET OPERAATIOT
The key operational task of the Eurosystem isthe implementation of monetary policy.
Eurojärjestelmän keskeinen tehtävä on euroalueen rahapolitiikan toteuttaminen.
Theoperational framework which the Eurosystemhas set up for this purpose consists of threecategories of instruments: open marketoperations, standing facilities and theminimum reserve system. All credit operationscarried out by the Eurosystem have to becovered by adequate collateral provided by counterparties.1
Tätä tehtävää varten eurojärjestelmä on luonut ohjausjärjestelmän, johon kuuluu kolmenlaisia välineitä: avomarkkinaoperaatiot, maksuvalmiusjärjestelmä ja vähimmäisvarantojärjestelmä.Eurojärjestelmän kaikkien luotto-operaatioi-den edellytetään perustuvan siihen, että vastapuolet ovat asettaneet riittävät vakuudet.1Vuonna 2004 eurojärjestelmä edistyi huomattavasti yhden yhteisen vakuuslistan eli yhteislistan (single list of collateral) luomisessa.
These changes were designed to align thereserve maintenance period with the cyclefor interest rate decision-making, ensuringthat, as a rule, changes in key ECB interestrates only take effect at the beginning of thesubsequent reserve maintenance period.
Näiden muutosten tarkoituksena oli sovittaaajallisesti yhteen vähimmäisvarantojen pitoajanjaksot ja säännöllisesti toistuva korkopäätösprosessi, jotta EKP:n ohjauskorkojen muutokset tulisivat säännönmukaisesti voimaanvasta seuraavan pitoajanjakson alussa.
The ECB thereby aims to eliminate expectationsof changes in the key ECB interest rateswithin a maintenance period and thus stabilisemarket participants’ bidding behaviour inthe MRO.
Tällätavoin EKP pyrkii poistamaan markkinaosapuolten odotukset EKP:n ohjauskorkojen muutoksista meneillään olevana pitoajanjaksona jasiten vakauttamaan markkinaosapuolten tarjouskäyttäytymisen perusrahoitusoperaatioissa.Aiemmin nämä odotukset ovat toisinaan saattaneet vastapuolten tarjoukset epätasapainoonperusrahoitusoperaatioissa.
Previously, such expectationshave occasionally destabilised counterparties’bidding in the MROs.
Varsinkin silloin,kun korkojen on odotettu laskevan meneilläänolevana pitoajanjaksona, vastapuolten tekemättarjoukset eivät aina kattaneet kaikkea likviditeettiä, jonka EKP aikoi jakaa.
In particular, whenthere were expectations of imminent interestrate reductions, counterparties bid for lessliquidity than the ECB intended to allot.This phenomenon, known as underbidding,reflected counterparties’ attempts to fulfiltheir reserve requirements at the lowestpossible cost, i.e. after a potential interest ratereduction.
Tämänkaltainentarjousten vähyys johtui vastapuolten pyrkimyksistä täyttää varantovelvoitteensa mahdollisimman edullisin kustannuksin eli vasta kunkorkoja olisi mahdollisesti laskettu.