natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I am also very aware of the specialcharacteristics of small businessesand craft enterprises and I willmake sure that these are properlytaken into account.
Olen lisäksi vahvasti tietoinen pienten yritysten ja käsityöyritysten erityispiirteistä, ja tulen pitämään huolen siitä, että niiden tarpeet otetaankunnolla huomioon.
Furthermore, establishing a permanentdialogue with SMEs is in line withthe guidelines of last July’s Commission White Paper on European Governance. As such, itwill help us to develop a more transparent decision-making processbased on better consultation.
Jatkuvan vuoropuhelun luominenpk-yritysten ja komission välille noudattaa lisäksi komission viime heinäkuussa julkistaman eurooppalaistahallintoa koskevan valkoisen kirjanmäärittelemiä suuntaviivoja.Jatkuvan vuoropuhelun avulla voimme kehittää tehokkaampaan kuulemismenettelyyn perustuvan, entistäläpinäkyvämmän päätöksentekoprosessin.
Besides these policy aspects, myobjective is to ensure that queriesand requests from SMEs or theirrepresentative bodies (for example, concerning information onlegislation or EU programmes) areresponded to in a timely andappropriate manner.
Näiden poliittisten näkökulmienohella pyrin varmistamaan, että pkyritysten tai niitä edustavien elintenesittämiin kyselyihin tai pyyntöihin(esim. lainsäädäntöä tai EU-ohjelmiakoskevasta tiedosta) vastataan mahdollisimman nopeasti ja täsmällisesti.
This will bedone in coordination with existingnetworks such as the Euro Info Centres which already providevaluable information and adviceto SMEs and respond annually tosome 400 000 questions coveringpractical business needs.
Tässä auttavat erilaiset verkostotmm. Euroneuvontakeskukset, jotkajo nyt tarjoavat arvokasta tietoa jaapua pk-yrityksille ja vastaavat vuosittain lähes 400 000:een yritystenkäytännön tarpeita koskevaan kysymykseen.
Theserange from requests for assistancewith business cooperation or marketinformation, to public procurement, tender alerts, standardsand certification, or e-commerce.
Yhteydenottojen aiheetvaihtelevat aina yritysyhteistyötä taimarkkinatietoa koskevista tiedusteluista julkiseen hankintaan ja tietoihin tarjouspyynnöistä, standardeista ja sertifioinnista sähköiseen kaupankäyntiin.
Early initiatives As an interface between the Commission and the small business community, I will give priority to meeting SMEs and their representatives and listen to them,not only at European level, butalso nationally.
Lisäksi aion edelleen aktivoida suhteita pk-organisaatioiden ja sellaisten komission osastojen välillä, jotka
Finally, I will further activate therelationship between SME organisations and other Commissiondepartments whose activities caneither benefit, or impact on, smallbusinesses.
Ensimmäisiä aloitteita Komission ja pienten yritysten välisenä yhdyshenkilönä tulen asettamaan pkyritysten edustajien tapaamisen ja kuulemisen ensisijalle, enpelkästään Euroopan, vaan myöskansallisella tasolla.
I will provide guidance about the right service tocontact and I aim to strengthenawareness throughout the
Näissä tapaamisissa tullaan käsittelemään ajankohtaisia ja konkreettisia yrityspolitiikkaan liittyviä kysymyksiä, kuten
Fiscal policy is a key instrument through which governments can help steer private industry’s R & Dinvestment decisions, encourageinnovation and foster competitiveness and economic growth.A pioneering European Commission-funded study* seeks to stimulatean informed debateamong policy makerson corporation taxationand innovation by presenting both theissues at stake and asnapshot of currentpractices in Europe.
Veropolitiikan avulla hallitukset voivat ohjata yksityistäteollisuutta tekemään T & K-investointeja koskeviapäätöksiä, rohkaista innovaatiota sekäedistää kilpailukykyä ja taloudellista kasvua. Uusi Euroopan komissionrahoittama tutkimus*pyrkii stimuloimaan poliittisten päättäjienasiakeskustelua yritysverotuksesta jainnovaatiosta esittelemällä kyseisiäaihepiirejä ja luomallatilannekatsauksen nykyisiin eurooppalaisiinkäytäntöihin.
grants, subsidies or low interest loans,since these can be focused on those keytechnological sectors and activities that governments consider to be a priority.
uroopan vero- tusmaisema muodos- noja. Apurahat, valtionapu tai matalakorkoisetlainat voidaan suunnata hallituksen ensisijaisinapitämille teknologian avainsektoreille.
E the responsibility of national governments.They reflect varying domestic priorities, traditions and business environments. This makesit difficult to single out any one fiscal measurethat encourages innovation and research andtechnological development (RTD) and simplytransfer it to another economic environment.
E taa erillisistä, kansallisten hallitusten vastuul- la olevista verotusmalleista koostuvan mosaiikin.Mallit heijastelevat erilaisia maakohtaisia painopistealueita, perinteitä ja yritysympäristöjä.Yhden yksittäisen innovaatiota ja tutkimusta jateknologista kehittämistä (RTD) rohkaisevanverouudistuksen nimeäminen ja siirtäminen toisenlaiseen taloudelliseen ympäristöön on siksikovin vaikeaa.
On the other hand, countries such as Portugal, Spain and Italy, with a weaker innovative performance, as measured by the European Innovation Scoreboard, haveadopted general fiscal incentive programmes.
Portugali, Espanja ja Italia, joissa innovaatioasteon Euroopan innovaatioiden tulostaulun perusteella heikompi, ovat puolestaan ottaneet käyttöön yleisiä verokannustinohjelmia.
These enable governments to tryto stimulate expenditure across a wide rangeof innovation activities, as opposed to withinspecific sectors.
Niiden avulla hallitukset voivat tehostaa varojen käyttöä laajalla innovaatiotoimintojen alueella sen sijaan,että se kohdistuisi vain tietyille sektoreille.
They also allow companies toestablish their own internal priorities.
Lisäksine tarjoavat yrityksille mahdollisuuden itsenäiseen sisäiseen priorisointiin
However, an analysis of the current policies,examining their rationale and distinctive features, can identify examples of taxationpractice and provide a better understandingof the advantages and disadvantages of particularfiscal incentives or tax relief measures.
Nykyisten käytäntöjen periaatteita ja erityispiirteitä tarkasteleva analyysi voi kuitenkin nostaaesille esimerkkejä verotuskäytännöistä ja selkiyttää käsitystä erilaisten verokannustimien tai -huojennusten hyvistä ja huonoista puolista.
The many approaches Member States haveadopted towards encouraging RTD to boostinnovation and competitiveness reflect theirdifferent objectives.
Innovaation määrittely Nykyistä tilannetta koskevien oikeudellistenmääritelmien johdosta T & K on yhtiöverosääntöjen puitteissa yleisimmin tuettua teknologista innovaatiotoimintaa.
In Finland, Sweden and Germany, for instance, financial, rather thanfiscal, incentives are used in the form of
Komission rahoittamassa riippumattomassa raportissa todetaankuitenkin, että innovaation käsite on huomattavasti laajempi ja esitetään siksi, että muutosa-alueet, kuten teknologian siirto, hyötyisivät suuremmasta avustuksesta.
Defining innovation Due to the legal definitions governing thismatter, R & D is the most commonly supportedtechnological innovation activity under corporation tax rules.
Jäsenvaltioiden omaksumat moninaiset lähestymistavat innovaatiota ja kilpailukykyä edistävän RTD-toiminnan rohkaisemiseksi heijastelevatmaiden erilaisia tavoitteita.
But the independentreport funded by the Commission notes thatthe concept of innovation goes far wider andsuggests that other aspects, such as technologytransfer, might benefit from greater assistance.
Esimerkiksi Suomessa, Ruotsissa ja Saksassa käytetään verokannusteiden sijaan erilaisia rahoituksellisia kei-
EUR report No 17035.
EUR raportti No 17035. ISBN 92-894-3019-2.
Innovation
Innovaatio saattaa ajan tasalle kesäkuuhunmennessä.
The study’s findings could alsohelp, in the EU enlargement context, to stimulate the policydebate on fiscal incentives toboost business innovation performance in the candidatecountries.
Espanja tarjoaa mielenkiintoisenesimerkin. Se on äskettäin uudistanut kannustinkäytäntönsä, ja esittää nyt ensimmäisenä jäsenvaltionavarsin laajan määritelmän innovaatiosta oman verolainsäädäntönsäpuitteissa.
The report highlights that largecompanies are the main beneficiaries of most tax incentives andthat the take-up rate among SMEs continues to be lower thangovernments intend.
Raportissa korostetaan, että suuretyritykset hyötyvät verokannustimista eniten ja että pk-yritykset hyödyntävät niitä edelleen hallitustenkaavailuja vähemmän.
To remedythis, it recommends that incentives be easy to understand andsimple to administer, with cleardefinitions of eligible activities.
Tilanteenkorjaamiseksi suositellaan kannusteita, jotka ovat helposti ymmärrettäviä ja yksinkertaisia hallinnoida.Hyväksyttävien toimintojen tuleelisäksi olla selkeästi määriteltyjä.
It has recently redesigned itsincentive regime and is the first Member State to provide an allencompassing definition of innovation within its fiscal legislation.This enables the government toprovide incentives for severalactivities, such as industrialdesign and technology acquisition, which other countries havetraditionally chosen not to assist.
Ne voivat piristää yritysinnovaatiota edistäviä verokannusteita koskevaa poliittista keskustelua jäsenyyttä hakevissa maissa.
It points to Spain, where fiscalincentives support the acquisitionof new information technologiesand the promotion of quality anddesign, and the UK, whose current R & D tax credit is specificallydesigned for SMEs, as examplesof financial measures to assistsmall businesses.
Esimerkkeinä pieniä yrityksiä auttavista taloudellisista toimenpiteistämainitaan Espanja ja Yhdistynytkuningaskunta. Espanjassa verokannustimet tukevat uuden tietoteknologian hankintaa sekä laadun jamuotoilun edistämistä.
Other interestinginitiatives include the Italian taxcredit for training, the Dutch fiscalincentive for hiring researchpersonnel and tax deductions in France for spin-off companies.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa nykyisettutkimusta ja kehitystä koskevatverohelpotukset on suunniteltunimenomaan pk-yrityksiä silmälläpitäen. Muita mielenkiintoisia aloit-
The current Community Framework on state aid for R & D,due to be updated by June, setsout the EU rules that must becomplied with in this area.
Tukea alueelliseen innovaatioon uroopan kilpailukykyisyys uudessa globaalissa taloudessa
Promoting regional innovation n the new global economy,Europe’s competitivenessdepends on its ability to
E riippuu sen kyvystä hyödyntää tapojen vaihdolle sekä tarkastelemaan EU:n jäsenyyttä hakevissamaissa aloitettuja uusia alueellisia innovaatiostrategioita.
I good practice and examine thenew regional innovation strategiesbeing launched in the EU membership candidate countries.
tehokkaasti alueen tieto-, taito- jayritystoimintaresursseja.
exploit to the full all its resourcesof knowledge, skill and entrepreneurial activity.
pisteen siirtyessä yhä voimakkaammin tutkimus- ja kehityspolitiikan alueelliseen ulottuvuuteen,joka on sisällytetty myös vuoteen2006 ulottuvaan kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan.
Regional authorities can play avital role here by mobilisingenterprises, networking withlocal companies, establishingresearch contacts and creatingbridges to other parts of the Union.
Alueelliset viranomaiset ovattässä suhteessa avainasemassa,sillä ne voivat mobilisoida yrityksiä, verkostoitua paikallisten yritysten kanssa, perustaa tutkimuskontakteja ja luoda yhteyksiäunionin muihin osiin.
An opportunity to take stock ofprogress in this area and to consider the future of regionalinnovation policy will come withthe third IRE plenary meeting at Stratford-upon-Avon (UK) on 17-18 June.
Tällä alueella tapahtuneen kehityksen tarkastelemiseen ja alueellisen innovaatiopolitiikan tulevaisuuden pohtimiseen tarjoutuutilaisuus IRE:n kolmannessa täysistunnossa Stratford-upon-Avo-nissa (Yhdistynyt kuningaskunta)17.-18. kesäkuuta.
This trend is set to continue withexpansion of the Innovating
Suuntauksen toivotaan jatkuvan Euroopan innovoivat alueet (IRE)verkoston laajentuessa ja paino-
The conference, after similarevents in Brussels (1998) and Madrid (2000), will bring togetherall the members of the IRE network to reinforce its corporateculture, offer opportunities fornetworking and exchange of
Brysselin (1998) ja Madridin(2000) vastaavia tapahtumia seuraavaan konferenssiin kokoontuvat kaikki IRE -verkoston jäsenetvahvistamaan yrityskulttuuriaan,tarjoamaan tilaisuuksia verkostoitumiselle ja hyvien menettely-
The European Commission has received around 250 responses from businesses, trade unions,non-governmental organisations and individuals to the green paper it published last July oncorporate social responsibility (see Enterprise Europe No 5).
Euroopan komissio on saanut yrityksiltä, ammattiliitoilta, kansalaisjärjestöiltä ja yksityishenkilöiltä lähes 250 kannanottoa koskien viime heinäkuussa julkaistua vihreää kirjaa yritysten sosiaalisesta vastuusta (ks. Yrittäjyys Euroopassa No 5).
These reactions will help shapethe policy paper it intends to produce by the summer.
Ne vaikuttavat poliittiseen asiakirjaan, jonka komissio aikoo laatia kesään mennessä.
responsibility for this lies with They favour clearly identifing whatgovernments, while business is expected of enterprises (based s it in companies’ long-terminterests to exceed their socialand environmental obligations
nko sosiaalisten ja ekologisten velvoitteiden ylittäminen ja eettisesti erin- asioissa kantavat hallitukset.Yritysaloitteet täydentävät, muttaeivät korvaa julkisvaltaa.
I initiatives complement, but do and deliver a superior ethical not substitute for, public policy.
O omaiseen suoritukseen pyrkiminen yhtiöiden pitkän aikavälinedun mukaista?
on international agreements), useof regulatory means (such as theobligation to report on social andenvironmental performance) andestablishing efficient policy initiatives to promote responsiblebusinessbehaviour.
Tämä on yksikomission viime vuonna julkistamanyritysten sosiaalista vastuuta (YSV)käsittelevän vihreän kirjan herättämistä keskeisistä kysymyksistä.
There is also a strong feeling in thebusiness community that any movesto develop corporate social responsibility should take place on a global,rather than European, level, sincespecific EU standards could imposeconflicting priorities on firms.
Yritysyhteisössä ollaan lisäksi selkeästi sitä mieltä, että yritystenyhteiskunnallista vastuuta tulisikehittää ennemminkin globaalillakuin eurooppalaisella tasolla, silläerityiset EU-standardit saattaisivataiheuttaa ristiriitoja yhtiöidenpriorisoinnissa.
In general, enterprises believe the Commission should limit itself tothe role of facilitator, concentrating
Kannanottojen perusteellisen analyysin jälkeen komissio aikoo esittää heinäkuussa poliittisen asiakirjan, jossa ehdotetaan EU:n laajuista lähestymistapaa yritystensosiaaliseen vastuuseen.
Responses to the consultativedocument suggest that there is abroad consensus on the need forbusinesses to take the social,economic and environmental
Yleisesti ottaen yritykset katsovat,että komission tulisi rajoittua toimimaan välittäjänä, ja keskittyä YSV:n etuja koskevan yleisen tietouden edistämiseen ja yritystenvälisen parhaiden menettelytapojen vaihdon rohkaisemiseen.
JÜRGEN SCHEFTLEIN impact of their actions – the on activities that raise awarenessso-called ‘triple bottom line’ –and knowledge about the into account.
Kuulemisasiakirjaa koskevat kannanotot heijastelevat laajaa yksimielisyyttä yritysten tarpeestaottaa huomioon toimintansataloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset elinoudattaa ns. “triple bottomline”-mallia.
Many companiesbenefits of CSR and encouragehighlight the links between the exchange of best practicecorporate social responsibility between companies.and the wider sustainable devel- opment agenda.
Useat yritykset korostavat yritysten sosiaalisen vastuunja laajemman kestävän kehityksenperiaatteen välistä yhteyttä.
Unions and NGOs Trade unions view the conceptlargely in terms of labour relationsand would rather see it developedin a regulatory framework thatsets out minimum requirements.They would also prefer a dialoguewith employers to establish aclear definition of corporate socialresponsibility.
Ammattiyhdistykset ja kansalaisjärjestöt Ammattiyhdistykset tarkastelevatkäsitettä lähinnä työmarkkinasuhteiden puitteissa ja toivovat sitäkehitettävän vähimmäisvaatimukset määrittelevän sääntelyjärjestelmän pohjalta. Yritysten sosiaalisen vastuun käsitteelle tulisi lisäksiluoda selkeä määritelmä työnantajien kanssa käytävän vuoropuhelun avulla.
Yet, at the same time, enterprisespoint out that CSR is a voluntaryconcept.
Samaan aikaan yritykset kuitenkintoteavat, että YSV perustuuvapaaehtoisuuteen.
Any attempt to regulate itwould hamper companies’ creativityand reduce their motivation to domore than meet their legal responsibilities. They stressed that flexibilitywas needed to allow firms to adaptpractices to their specific circumstances and ruled out a ‘one size fitsall’ approach.
Aikomuksetsäännellä sitä haittaisivat yhtiöiden luovuutta ja alentaisivat niiden motivaatiota tehdä yhtäänenempää kuin laki edellyttää.Yritykset painottavat tarvitsevansajoustavuutta voidakseen soveltaakäytäntöjä omiin olosuhteisiinsaja hylkäävät “sama koko kaikille”-lähestymistavan.
Non-governmental organisationsrepresenting a range of issues(human rights, trade, environmentaland social) are closely following thecurrent debate and consider CSR aspart of the broader context of sustainable development.
Hyvin erilaisia teemoja (ihmisoikeudet, kauppa, ympäristö ja yhteiskunta) edustavat kansalaisjärjestöt seuraavat valppaasti nykyistä keskusteluaja sisällyttävät YSV:n osaksi laajempaakestävän kehityksen käsitettä.
Enterprises point out that the possibilities for them to contribute tosocial and environmentalprogress are limited.
Yritysten mukaan niiden kyky vaikuttaa yhteiskunnalliseen kehitykseen ja ympäristönsuojeluun onrajallinen.
The number of eProcurement initiatives is on the increase, bringing savings and benefitsto public administrations and businesses alike.
Sähköistä hankintaa (eProcurement) koskevien aloitteiden lisääntyminen on tuonutsäästöjä ja hyötyä yhtälailla julkishallinnoille kuin yrityksille.
Examples of best practice are being collatedand published by the Union’s programme on the electronic interchange of data betweenadministrations (IDA).
Hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon ohjelma (IDA) kokoaa ja julkaisee esimerkkejä parhaistamenettelytavoista.
Among the eBorders already identified, are: also enables the use of standardelectronic forms which need tobe filled in just once, electronicdelivery of the offer, online signature of the contract andelectronic invoicing.
Eurooppa-toimintasuunni-telmassa eProcurement elisähköinen hankinta määri- e ottaa käyttöön standardoidutsähköiset kaavakkeet, jotka tarvitsee täyttää vain kerran.
For example, France’s Ministèrede l’Equipement estimates thatuse of its SAOMAP eProcurement system brings savings of over 150million for companies and a similaramount for the administration.
Verkonvälityksellä voi lisäksi välittää tarjoukset, allekirjoittaa sopimuksetja lähettää laskut tellään avainalueeksi, johon teknologisella kehityksellä voi ollamerkittävä vaikutus.
The following eProcurement examples can be found on the IDA programme's website:
Tarjouspyyntöjen julkaiseminen verkossa lisääavoimuutta ja alentaa kustannuksia.
•lack of interoperability betweendifferent electronic signatures,• lack of interoperability betweensmart cards and smart cardreaders used as signing devices,• lack of standards for electronic catalogues, and•lack of standards to interpret the content of extensible markup language (XML)documents.
•sähköisten allekirjoitusten välisen yhteentoimivuuden puute,•allekirjoitukseen käytettävien älykorttien ja älykorttilukijoidenyhteentoimivuuden puute,•sähköisten luetteloiden standardien puute, ja•XML-asiakirjojen sisällön tulkinnan standardien puute
These new horizons canbe particularly beneficial to SMEs,enabling them to look for opportunities outside their domestic environment.
SÄHKÖISEN HANKINNANPARHAAT MENETTELYTAVATSeuraavat esimerkit löytyvät IDA-ohjelman verkkosivuilta:
•SAOMAP (France), •SILICE (Spain), •Victorian Government Purchasing Board (Australia),•Joint Electronic Procurement (Belgian Federal Government),•European Space Agency, Office of Government Commerce (UK), and • eTenders(Ireland).
Esimerkiksi Ranskan Ministère del’Equipement arvioi, että sen sähköisen hankinnan järjestelmä SAOMAP tuottaa yli 150 miljoonan euron säästöt yrityksille jasaman verran hallinnolle.
The case studies and moves toremove eBorders are complemented by regular meetingsbetween experts working in thisarea from Member States, the European Economic Area and the Commission to exchange information and experience.
Tapaustutkimuksia ja toimia eRajojen poistamiseksi täydentävät säännölliset tapaamiset, joissaalan asiantuntijat jäsenvaltioista,Euroopan talousalueelta sekäkomissiosta vaihtavat tietoa jakokemuksia.
DOWNLOAD… europa.eu.int/ISPO/ida/
Komissio on jo tarttunuttähän haasteeseen taustatietoa
For public administrations, eProcurement can be a seamlessprocess going from the preparation and electronic notificationand publication of the tender, tothe final payment and closure ofthe contract.
Julkishallinnoille sähköinen hankinta merkitsee mahdollisuuttasaumattomaan prosessiin tarjouksen valmistelusta ja julkaisemisesta aina maksusuoritukseen jasopimuksen päättämiseen.
This can includereceipt of electronic tenders,evaluation, awarding, issuingand managing the contract electronically and making onlinepayments.
Online -prosessiin voivat tarjoustenvastaanottamisen, arvioinnin,myöntämisen ja hallinnan ohellasisältyä myös maksusuoritukset.
For enterprises, it opens up thepossibility of using automaticpreselection techniques to searchfor tenders of interest from a
Nämä projektit kattavat julkaisuvaiheen kun taas IDA-ohjelma paneutuu nyt rajojen ylittämiseen liittyviinkysymyksiin kaikkien hankintaprosessin vaiheiden osalta. Jo tunnistettuja eRajoja ovat
Do Best Available Techniquesaffect competitiveness?
Vaikuttavatko parhaat käytettävissäolevat tekniikat kilpailukykyyn?
To what extent does the take-up of best available techniques (BAT) to ensure a highdegree of environmental protection affect the competitivenessof European companies?
Missä määrin parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden (BAT) käyttöönottotehokkaan ympäristönsuojelun takaamiseksi vaikuttaa eurooppalaisten yritysten kilpailukykyyn?
The answer is contained in a new report* from the Seville-based Institute for Prospective Technologies.
Vastaus löytyy Sevillassa toimivan Tekniikan tulevaisuudentutkimuksenlaitoksen uudesta kertomuksesta*.
ulations, which affect an enterprise’s overallcompetitiveness and commercial viability.
usi “integroitu”valtuutusjärjestelmä,jonka taustalla vaikuttaa Direktiivi yhtenäisestä saasteiden torjunnasta ja val-
Integrated Pollution Prevention and Control Directive (IPPC) (96/61/EEC).
vonnasta (IPPC) (96/61/EEC),kattaa nyttuhannet teollisuudenalat eri puolilla EU:ta.
Call for prudent implementation The report concludes that plants that havealready adopted best available techniques andhave achieved a good environmental performance are viable in the long run.Frequently, these installations are large,already strongly competitive, extremely productive with a highly skilled workforce andabove average spending on R & D.
Lainsäädäntö käyttää parhaiden käytettävissäolevien tekniikoiden (BAT) käsitettä keskeisenävälineenä ympäristönsuojelun tason nostamisessa. Valtuutuskirjojen määrittelemät päästörajoitukset ja toimintaolosuhteet ottavat huomioon tuotantolaitoksen tekniset ominaisuudet, maantieteellisen sijainnin sekä paikallisetympäristöolosuhteet.
The legislation uses the concept of best availabletechniques (BAT) as a central tool to achieve ahigh level of protection for the environmentas a whole.
Harkittuun toteutukseen Kertomuksessa todetaan, että parhaat käytössäolevat tekniikat jo omaksuneet ja ympäristökysymysten osalta hyvään suorituskykyyn yltäneet tuotantolaitokset ovat pitkällä aikavälilläelinkykyisiä.