natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The assessment system must be based on established knowledge of the correlation between risk factors and the consequences experienced.
Arviointijärjestelmän täytyy perustua riskitekijöiden ja niistä johtuvien tapahtumien syy-yhteydestä saatuihin kokemusperäisiin tietoihin.
However, it must always be possible to expand the assessment system by new knowledge obtained through either research or experience.
On kuitenkin välttämätöntä, että arviointijärjestelmää voidaan aina laajentaa kattamaan tutkimusten tai kokemusten kautta saadut uudet tiedot.
Several different types of assessment methods have been developed, the purpose of which is to describe risks at the workplace or when using machines.
Arviointimenetelmiä on kehitetty useampia eri tyyppejä. Näiden tarkoituksena on kuvata työpaikalla tai koneiden käytön yhteydessä esiintyvät riskit.
Examples are:
Seuraavat ovat esimerkkejä näistä:
Guidance on Risk Assessment at Work - EG/GD WE/2
Työpaikalla esiintyvien riskien aiviointiopastus (Guidance on Risk Assessment at Work) - EK/l5V/E/2
Safety of machinery - Principles for Risk Assessment, European standard norm.
Konesuojaus - Riskiarvioinnin periaatteet, eurooppalainen standardi (Safety of Machinery, Principles for Risk Assessment)
What is crucial concerning the evaluation method to be used for fixing bonus awards is that:
Bonusten määrittelyssä käytetyn arviointimenettelyn osalta ratkaisevan tärkeitä seikkoja ovat:
There is a clear correlation between assessments and the quantitative fixing of bonus.
Arviointien ja bonuksen määrän asetuksen välinen selkeä syyyhteys.
There is objectivity in the assessments ensuring that the result is the same irrespective of the persons making them.
Arviointien objektiivisuus, joka varmistaa, että tulokset ovat samat arvioinnin suorittajasta riippumatta.
The biggest task is undoubtedly to carry out studies making it possible to quantify risk assessments.
Riskiarviointien määrällisen ilmaisun mahdollistavien tutkimusten suorittaminen on epäilemättä tehtävistä laajin.
An evaluation system will also have to be subject to ongoing development and follow-up on the evaluations carried through.
Arviointijärjestelmää on lisäksi voitava jatkuvasti kehitellä ja siihen on voitava lisätä suoritettuja arviointeja koskevia tietoja.
In this way, it can be ensured that new knowledge on causal relationships forms part of the evaluations and it is possible to check whether existing knowledge still applies.
Näin voidaan varmistaa, että syy-yhteyksiä koskevat uudet tiedot muodostavat osan
Section 6 described the qualifications to be expected of the persons who will perform the tasks of the EMMI-body.
EMMI-elimen tehtävistä vastuussa olevien henkilöiden pätevyysvaatimukset on selostettu luvussa 5.
Based on the existing employment and training systems, it seems obvious to recruit staff from the following fields:
Nykyisten työllistämis- ja koulutusjärjestelmien perusteella näyttäisi luonnolliselta palkata henkilökuntaa seuraavilta aloilta:
Staff from the working environment system with knowledge of safety and health conditions will possess a large number of the qualifications needed for risk assessment, risk counselling, information on prevention, etc.
Työympäristöön kohdistuvien ennalta ehkäisevien toimenpidejärjestelmien parissa työskennelleillä henkilöillä, joilla on myös työsuojelukokemusta, on yleensä ïunsaasti sellaista ammattipätevyyttä, jota tarvitaan riskiarviointiin, riskineuvontaan, ennalta ehkäisevistä toimenpiteistä tiedottamiseen, jne.
Staff from the industrial injury insurance system will be qualified in financial calculations seen from an insurance point of view and the associated statistical calculations.
Työtapaturmavakuutusalan kokemusta omaavilla henkilöillä on oletettavasti vakuutuslaskentatoimen ja siihen liittyvän tilastolaskennan vaatima ammattipätevyys.
Moreover, this is where experience concerning financial administration, recognition of injuries, etc. is available.
Lisäksi tämän alan asiantuntijoiden joukosta löytyvät ne henkilöt, joilla on rahoitushallinnon, vammojen tyyppitunnistuksen, yms. kokemusta.
The qualifications of both fields are necessary and must be integrated.
Molempien yllä mainittujen tahojen pätevyydet ovat välttämättömiä ja ne on voitava yhdistää toisiinsa.
Besides, new knowledge must be established and new evaluation methods must be developed which then have to be implemented inter alia through training of the staff.
Tämän lisäksi uutta tietoa on kerättävä ja uusia arviointimenetelmiä kehitettävä. Uusien menetelmien toteutus on varmistettava muun muassa henkilökunnan koulutuksen avulla.
6.2 Continuous Improvement
6.2 Jatkuvat parannukset
Hazards and risks at work are continuously evolving, due to decisions on the adoption of new technologies, new materials, intentional and unintentional effects of changes in organisation, personnel and their training.
Työpaikoilla kehittyy jatkuvasti uusia vaaroja ja riskejä, jotka johtuvat uuden teknologian ja uusien materiaalien käyttöönotosta sekä organisaation, henkilöstön ja koulutuksen muuttumisesta.
Hence establishing the EMMI-body and the incentive scheme is a necessary but not sufficient precondition for the success of the prevention scheme.
Näin ollen EMMI-elimen ja kannustusohjelman perustaminen on välttämätön, vaikkakaan ei yksin riittävä ehto ennalta ehkäisevän toimintaohjelman onnistumiselle.
The EMMI-body and the incentive scheme are targeting a dynamic reality, so the EMMI-body must therefore aim at continuous improvement of its activities.
Koska EMMI-elimen ja kannustusohjelman kohteena on dynaaminen todellisuus, EMMI-elimen
necessary improvements and the stability of the incentives offered to enterprises.
Toisin sanoen on välttämätöntä, että toiminnan tehostamisen ja yrityksille tarjottujen kannustimien pysyvyyden välillä vallitsee tyydyttävä tasapaino.
6.2.1 Improvement of monitoring
6.2.1 Seurannan tehostaminen
Improvements to monitoring should target the qualitative as well as the quantitative data.
Seurannan tehostaminen tulisi kohdistaa sekä määrällisiä että laadullisia tietoja sisältäviin tietokantoihin.
Improvements of the quantitative data could be obtained by enhanced coordination with other authorities (e.g. the general health sector) or by including national and international scientific research results.
Määrällisiä tietoja sisältäviä tietokantoja voidaan parantaa laajentamalla yhteistyötä muiden viranomaisten kanssa (esim. yleinen terveydenhuoltosektori) sekä lisäämällä niihin kansallisella tai kansainvälisellä tasolla tehtyjen tieteellisten tutkimusten tuloksina saatuja tietoja.
The task of preventing future risk necessitates close contacts with industrial practitioners.
Tulevaisuuden riskien ehkäisytehtävä vaatii kiinteitä yhteyksiä eri elinkeinojen harjoittajiin.
Networking health and safety professionals and other practitioners around the EMMI could be considered a system of early warning.
EMMI-elimen yhteyteen perustettu työsuojeluhenkilöstön ja muiden ammattialojen edustajien muodostama verkosto voisi toimia varoitusjärjestelmänä.
This system could help EMMI to propose new areas for incentives and to specify bonus efforts.
EMMI-elin voisi tällaisen järjestelmän puitteissa ehdottaa uusia kannustuskohteita ja määrittää bonuksiin johtavat toimenpiteet.
It is clear that the "monitored" data will be less valid dian scientific research.
On selvää, että "seurannan" kautta saaduilla tiedoilla on vähemmän painoa kuin tieteellisellä tutkimuksella.
On the other hand regular contacts with groups of practitioners could facilitate quick response to new developments in industry.
Toisaalta säännöllinen yhteydenpito käytännön tilanteissa toimiviin alan ammattilaisiin mahdollistaa nopean reagoinnin teollisuuden kehitykseen.
As mentioned above the balance between improvement and stability is important for the success of the incentive scheme.
Kuten jo edellä mainittiin, toiminnan tehostamisen ja pysyvyyden välinen tasapaino on tärkeää kannustusohjelman onnistumiselle.
6.2.2 Improvement of the incentive scheme
6.2.2 Kannustusohjelman parantaminen
Improvements to the incentive scheme could be a continuous agenda for the EMMI-work.
Kannustusohjelman parantaminen voisi olla jatkuvasti EMMI-elimen toimintaohjelmassa.
All parts of the scheme could be evaluated regularly.
Ohjelman kaikkien osien uudelleen arviointi voitaisiin suorittaa säännöllisesti.
Proposals for smaller improvements here and now could be collected by organising quality circles inside the EMMI-body as well as in conjunction with industry and other target groups. These committees could propose longer term changes as well.
Pienempiä, nopeasti toteutettavia parannusehdotuksia voitaisiin kerätä järjestämällä sekä EMMI-elimen sisäisiä että elinkeinoelämän ja muiden kohdeyhmien kanssa yhteistyössä toimivia laatupiirejä.
Consider the example of small enterprises. They often rely heavily on their banks.
Tällaiset komiteat voisivat lisäksi tehdä ehdotuksia pitempiaikaisista muutoksista.
6.2.3 Improvement of organisation
6.2.3 Organisaation tehostaminen
The organisation of EMMI could be continuously developed.
EMMI-elimen organisaatiota voidaan kehittää jatkuvasti.
This includes all aspects from enterprise-visit strategies to training of staff.
Elimen koko toiminta, työpaikkakäynneistä henkilöstön koulutukseen, voi kuulua kehityksen piiriin.
Enhancing the cooperation with the health and safety authorities might be one central topic.
Työsuojeluviranomaisten kanssa tehdyn yhteistyön laajentaminen voisi olla yksi keskeisistä tavoitteista.
Furthermore the utilization of information technology could be based on the prediction of continuous change.
Informaatioteknologian hyödyntäminen voitaisiin perustaa oletukseen jatkuvista muutoksista.
The systems could support existing routines as well as newly established ones.
Nykyisten käytäntöjen lisäksi ÄTK-jäijestelmien pitäisi pystyä toimimaan myös tulevaisuuden ratkaisujen yhteydessä.
Glossary and References
Sanasto ja viitteet
"European Model for Motivation by Incentives".
Lyhennys sanoista "European Model for Motivation by Incentives" (eli eurooppalainen motivaatioon perustuva kannustusmaili).
The insurance organisation responsible for operating the incentive system.
Kannustusjärjestelmän toiminnasta vastuussa oleva vakuutusorganisaatio.
Any public or private, commercial or industrial organisation, regardless of size.
Mikä tahansa julkinen tai yksityinen, kaupan tai teollisuuden organisaatio, koosta riippumatta.
European Union; abbreviation used to reflect the European Community with the legal basis being the Maastricht treaty.
Euroopan unioni; lyhennys, joka viittaa Euroopan yhteisöön Maastrichtin sopimuksen lailliselta pohjalta.
Incidence rate.
Esiintymistiheys.
The number of injuries in proportion to the size of the workforce, "size" being measured by die number of employees or the number of work hours.
Työvammojen lukumäärän suhde henkilöstön kokoon, kun "koolla" tarkoitetaan työntekijöiden lukumäärää tai tehtyjen työtuntien määrää.
Used throughout the text to encompass illness or disease as well as physical injury from accidents.
Tätä termiä on tässä julkaisussa käytetty tarkoittamaan sekä sairauksia että tapaturmia.
See Section 4.1.
Katso jaksoa 4.1.
Small and Medium-Sized Enterprises.
Pienet ja keskisuuret yritykset.
Solidarity.
Yhteenkuuluvuus.
Joint and several liability; the concept of sharing the risk between all the organisations in a sector.
Erillis- ja yhteisvastuu; tällä käsitteellä tarkoitetaan riskin jakamista sektorin kaikkien organisaatioiden kesken.
Third Insurance Directive.
Kolmas vakuutusdirektiivi.
Directive 92/49/EEC which regulates competition in the insurance market and provides for free trade.
Direktiivi 92/49/EEC säätää kilpailua vakuutusmarkkinoilla ja mahdollistaa vapaan kaupan vakuutusalalla.
See Section 5.2.
Katso jaksoa 5.2.
Work function.
Toimi.
Tasks performed by an employee.
Koostuu työntekijän suorittamista tehtävistä.
For example Production Functions are the human tasks carried out in production such as operating an assembly line.
Esimerkiksi tuotantotoimet ovat työntekijän tuotantopuolella suorittamia tehtäviä.
Catalogue of Economie Incentive Systems for the Improvement of the Working Environment, European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Dublin, 1994.
Catalogue of Economic Incentive Systems for the Improvement of the Working Environment (Luettelo työympäristöä parantavista taloudellisesti vaikuttavista kannustusjärjestelmistä), julkaisija Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö, Dublin, 1994. ISBN 92-826-2705-5.
Available in nine languages:-
Saatavissa yhdeksällä kielellä:
Economic Incentives to Improve Health and Safety at Work, Proceedings of an Internationa] Colloquium between Eastern and Western Europe, 12-14 October 1994, Warsaw. Pubi.
Economic Incentives to Improve Health and Safety at Work, Proceedings of an International Colloquium between Eastern and Western Europe, 12-14 October 1994, Warsaw (Sisältää Varsovassa pidetyn kansainvälisen kokouksen aineistoa, jonka aiheena ovat työsuojelua parantavat taloudelliset kannustimet).
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Dublin,1995.
Julkaisija Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö, Dublin, 1995. ISBN 92-826-9615-4.
Henrik Litske Research Manager European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions Loughlinstown House Shankill Co. Dublin Ireland
Tästä projektista vastuussa oleva säätiön tutkimuspäällikkö: Henrik Litske Research Manager European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions Loughlinstovvn Dublin 18 Irlanti
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö,
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 8,50
Hinta (ilman ALV:tä) Luxemburgissa: ECU 8,50
Castellò, 37 E ­28001 Madrid
PL/PB 128 FIN­OO101 Helsinki / Helsinglors
INFORMATION BOOKLET SERIES BOOKLET No 24
TIEDOTUSJULKAISUSARJA JULKAISU Nro 24
Here is a toolbag of techniques for governments and social partners wishing to improve the working environment and protect the health and safety of people at work.
Tämä julkaisu tarjoaa uusia työvälineitä kaikille työympäristön parantamisesta ja työsuojelun tehostamisesta kiinnostuneille ­ julkisen sektorin viranhaltijoista työmarkkinaosapuoliin.
Phase 3 of the European Foundation's project on economic incentives, moves the debate into new territory.
Euroopan säätiön taloudellisia kannustimia tutkivan projektin kolmas vaihe siirtää kysymykset nyt uusille alueille.
The report of the project team explores novel ways of providing economic incentives to employers and proposes some radically different ideas.
Tämä projektiryhmän raportti kartoittaa uusia tapoja tarjota taloudellisia kannustimia työnantajille. Raportti tuo esiin myös edelläkäyvästi uusia ajatuksia.
An economic analysis of the suitability of different incentives in a market economy examines techniques as diverse as marketing labels and the availability of risk capital, with a special scheme proposed for small businesses.
Raportin sisältämässä talousanalyysissa on tarkasteltu erilaisten kannustimien sopivuutta markkinatalousympäristössä ja toisistaan hyvinkin poikkeavia menetelmiä markkinointimerkeistä pienille yrityksille suunniteltuun erikoisohjelmaan saakka.
Compulsory industrial injury insurance is envisaged as the vehicle for these incentives, but unlike existing schemes premiums are linked to present and future risks rather than to past experience.
Kannustimien'välineenä nähdään pakollinen työtapaturmavakuutus, jonka vakuutusmaksut perustuvat nyt ja tulevaisuudessa vallitseviin riskeihin, toisin kuin nykyisissä vakuutuksissa, jotka perustuvat aikaisempiin tapahtumiin.
A range of bonuses is proposed for companies that make agreed improvements to working conditions.
Sovitulla tavalla työolosuhteita parantaville yrityksille ehdotetaan myönnettäväksi sarja bonuksia.
This is a report that will stimulate debate throughout Europe.
Tämä raportti tulee herättämään keskustelua kaikkialla Euroopassa.
Price (excludinq VAT) in Luxembourq: ECU 8,50
Hinta (ilman ALV:tä) Luxemburgissa: ECU 8,50
**Λ** OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF * 150 * ™E EUROPEAN COMMUNITIES
* OP * VIRALLISTEN JULKAISUJEN TOIMISTO + —'— *
* * * European Foundation k [Ejjj * for the Improvement of * • • Living and Working Conditions
* * * Euroopan säätiö I LJ3 1 * elin- ja työympäristön
For Citizens and Against Exclusion:
* * * parantamiseksi
For Citizens and Against Exclusion:
KANSALAISTEN PUOLESTA, SYRJÄYTTÄMISTÄ VASTAAN:
The Role of Public Welfare Services
JULKISTEN HYVINVOINTIPALVELUJEN ROOLI
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions
'Julkiset hyvinvointipalvelut ja sosiaalinen syrjäytyminen: Asiakaspohjaisten aloitteiden kehittäminen Euroopan Unionin puitteissa'
Loughlinstown House, Shankill, Co. Dublin, Ireland.
Euroopan säätiö
© European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, 1995
Yksinoikeus: © EUROOPAN SÄÄTIÖ ELIN- JA TYÖYMPÄRISTÖN PARANTAMISEKSI, 1996.
For rights of translation or reproduction, applications should be made to the Director, European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Loughlinstown House, Shankill, Co. Dublin, Ireland.
Käännös- tai kopiointianomus on lähetettävä säätiön johtajalle osoitteella: Euroopan säätiö elin- ja työympäristön parantamiseksi, Loughlinstown, Dublin 18, Irlanti.
ƒ BACKGROUND
TAUSTA
This brochure summarises the results of a research project conducted by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions between 1991 and 1994.
Tämä esite tiivistää Euroopan elin- ja työympäristön perustamiseksi perustetun säätiön johtaman tutkimusprojektin tulokset. Tutkimus suoritettiin vuosina 1991-1994.
It examined developments in public welfare services, in particular social security and social services, aimed at improving quality and responsiveness for their users/consumers.
Siinä tarkasteltiin julkisissa hyvinvointipalveluissa, varsinkin sosiaaliturva- ja sosiaalipalveluissa tapahtunutta kehitystä tavoitteena laadun ja tarpeisiin reagoimisen parantaminen niiden asiakkaille/kuluttajille.
These services were selected as mainstream services experiencing programmes of reform and with considerable importance for the quality of life of disadvantaged and socially excluded individuals and families.
Nämä palvelut valittiin julkisen sektorin pääpalveluina, jotka olivat läpikäymässä uudistuksia ja joiden osuus oli huomattavan tärkeä vähempiosaisille ja sosiaalisesti syrjäytyneille yksilöille ja perheille.
The research was undertaken in eight Member States (Denmark, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Portugal and the United Kingdom) and consisted of national reviews of relevant policy and practice developments, together with case studies of two consumer-oriented initiatives in each country.
Tutkimus suoritettiin kahdeksassa jäsenvaltiossa (Tanska, Ranska, Saksa, Kreikka, Irlanti, Italia, Portugali ja Iso-Britannia) ja käsitti asiaankuuluvien ohjelmien ja käytännön kehitysten kansalliset katsaukset sekä kaksi asiakaspohjaista case study -tutkimusta kussakin maassa.
2 AIMS OF THE RESEARCH
TUTKIMUKSEN
The main objectives of the project, which forms an integral part of the Foundation's programme on social cohesion were:
Projekti on olennainen osa säätiön sosiaalisen yhdistämisen toimintaohjelmaa ja sen päätavoitteina olivat:
□ to document and assess new initiatives in public services, designed to improve quality for their users/consumers, with
J sellaisten julkisten palvelujen uusien aloitteiden dokumentointi ja arviointi, joiden laatua on suunniteltu parannettavaksi niiden käyttäjilleAuluttajille, ja erityisenä huomion kohteena heikommassa asemassa olevien käyttämät julkiset hyvinvointipalvelut;
□ to examine the potential for development and transfer of good practice; and to contribute to policy and practice improvements at European Union and Member State level.
□ harkita näiden aloitteiden seurauksia palvelujen käyttäjille, palveluhenkilöstölle, hallintovirkailijoille ja toimintaohjelmien laatijoille; ü käsitellä naisten osuutta, jotka eivät ole suhteellisesti edustettuna "palveluja tarvitsevien" käyttäjien ja palvelun toimittajien työntekijäryhmissä; wJ tarkastella mahdollisuuksia hyvien käytännön menetelmien parantamiseksi ja aikaansaamiseksi ja avustaa toimintaohjelmien sekä käytännön parannusten aikaansaamiseksi Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden päätöksentekotasoilla.
The countries of the European Union are experiencing an extended period of rapid social and economic change.
Euroopan unionin maat ovat läpikäymässä pitempikautista nopeaa sosiaalista ja taloudellista muutosta.
This has resulted in a growth in the numbers of Union citizens experiencing difficulties and disadvantage even while the majority have benefited from increased wealth, wider choices and a better quality of life.
Tämä on johtanut sellaisten Euroopan unionin kansalaisryhmien määrän kasvuun, jotka kokevat elämänsä vaikeutuneen ja etujensa vähentyneen, vaikkakin suurin osa kansalaisista on hyötynyt lisääntyneestä varallisuudesta, valinnan kasvusta ja elintason noususta.
The former, now termed the socially excluded, have shared one or more disadvantages such as lack of skills or a job, poor health, their age, sex or racial origin, lack of mobility or location in a disadvantaged area, which have restricted their ability to cope with and master change.
Edelliseen ryhmään, josta nykyisin käytetään termiä sosiaalisesti syrjäytynyt, on kohdistunut yksi tai useampi kielteinen seikka, joista mainittakoon mm. taitojen tai työpaikan puute, huono terveys, ikä, sukupuoli tai rodullinen alkuperä, muuttamismahdollisuuden puuttuminen tai asumisalueena heidän mahdollisuuksiaan estävä alue, jotka ovat rajoittaneet mahdollisuutta reagoida muutokseen ja toimia sen vaatimalla tavalla.
Central policy questions for the European Union are thus what can be done to narrow this growing divide and the development of a dual society with its negative social and economic consequences. How can those adversely affected by
Euroopan unionin keskeisiä toimintaohjelmakysymyksiä ovat näin ollen, mitä on tehtävissä tämän jatkuvasti kasvavan eron ja kaksitasoisen yhteisön
change best be assisted to cope with its effects and to turn it from threat to opportunity?
kehityksen kaventamiseksi, jonka seuraukset ovat sosiaalisesti ja taloudellisesti kielteisiä.
Debate and action at European level provide an important context for developments in public services and social exclusion.
Pohdinta ja toiminta Euroopan tasolla tarjoavat tärkeän kehyksen julkisten palvelujen ja sosiaalisen syrjäyttämisen kehittymisessä.
The agenda has tended to be dominated by concerns about the cost of providing social protection, its impact on competitiveness and employment growth, and the increasing pressure generated by demographic change, particularly the ageing of the European population.
Keskustelua on yleensä ollut hallitsemassa teemat sosiaalisen turvan maksutasosta, sen vaikutuksesta kilpailuun ja työllisyyden kasvuun ja väestöllisen muutoksen luomasta lisääntyvästä paineesta, varsinkin Euroopan väestön vanhenemisesta.
Owing to questions about the European Commission's legal competence in certain areas of social policy and the close links of much of EU social action to the implementation of the Single Market, some of the key questions likely to determine the future patterns of social protection in the EU have, to date, only been indirectly addressed.
Koska Euroopan komission lainsäädännöllinen toimintapohja on edelleen kyseenalainen tietyillä sosiaalipolitiikan alueilla ja koska EU:n sosiaalinen toiminta on läheisesti liittyneenä yhteismarkkinoiden toteuttamiseen, monia EU:n sosiaalisen turvan tulevaisuuden käytäntöjen avainkysymyksiä on tähän saakka käsitelty vain epäsuorasti.