natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In a long term perspective, however, pragmatic solutions may shed their problem solvingcapacity, especially if leading players in the cooperation (motors) revise their previous commitment or if highly motivated personnel "quit" the cooperation.
erityisesti, mikäli yhteistyön pääosapuolet (moottorit) päättävät tarkistaa aikaisempia sitoumuksiaan tai mikäli motivoitunein henkilöstö päättä jättää yhteistyöhankkeen.
The "conclusion of agreements between states" is a second aspect that contributes to creating adequate legal framework conditions for transEuropean cooperation.
Toinen euroopanlaajuisen yhteistyön kannalta asianmukaisen oikeuskehyksen luomiseen vaikuttava tekijä on "valtioidenvälisten sopimusten solmiminen".
These interstate agreements normally define precisely the context, forms and limits of external cooperation activities to be undertaken by territorial authorities and eliminate legal uncertainties likely to create problems or hamper the smooth running of cooperation.
Näissä valtioiden välillä tehtävissä sopimuksissa on tapana määritellä täsmällisesti alue- ja paikallisviranomaisten ulkoisten yhteistyöhankkeiden sisältö, muodot ja niitä koskevat rajoitukset. Samalla torjutaan oikeudelliset epävarmuustekijät, jotka todennäköisesti aiheuttaisivat ongelmia tai haittaisivat yhteistyön sujuvuutta.
To date, various forms of directly applicable treaties or agreements have only been concluded for crossborder cooperation (e.g. treaties, agreements), mostly in the framework ol' international organisations or between national aovernments and in some cases also between
Tähän mennessä ainoastaan rajanylittävän yhteistyön kohdalla on kansainvälisten järjestöjen piirissä tai valtiollisten hallitusten välillä solmittu erilaisia suoraan sovellettavia sopimuksia.
regional authorities with own legislative powers (e.g.
Joissain tapauksissa sopimuksia ovat solmineet omaa lainsäädäntävaltaa käyttävät alueviranomaiset (esim.
"Mainz Agreement").
"Mainzin sopimus").
These agreements have generally provided a suitable basis for the launch of crossborder cooperation at project level or the creation and operation of crossborder structures at strategic level.
Sopimukset ovat yleensä tarjonneet sopivan perustan rajanylittävän yhteistyön aloittamiseksi hanketasolla tai strategisen tason rajanylittävien rakenteiden luomiselle ja toiminnalle.
Despite the variety of existing legal framework instruments, a number of legal obstacles or restrictions still held back or hinder direct participation of crossborder regions (regional and local bodies) and other players in the management of crossborder programmes or projects.
Huolimatta oikeuskehykseen liittyvien välineiden monipuolisuudesta, on jäljellä edelleen oikeudellisia esteitä ja rajoituksia, jotka torjuvat kokonaan tai jarruttavat rajanylittävien alueiden (alue- ja paikallisyhteisöt) ja muiden toimijoiden suoraa osallistumista rajanylittävien ohjelmien tai hankkeiden hallintoon.
These obstacles relate to several aspects:
Nämä esteet liittyvät useisiin tekijöihin:
• Currently, there is no single Europeanwide instrument for strategic crossborder cooperation based on public law.
• Nykyään ei ole olemassa julkisoikeudellista eurooppalaista strategiseen rajanylittävään yhteistyöhön soveltuvaa välinettä.
Activities and the implementation of specific programmes continue to be governed by bilateral/multilateral agreements between states that depend above all on the political will of the partners concerned.
Toimintaa ja erityisohjelmien toimeenpanoa säädellään edelleen valtiollisin kahden- tai monenvälisin sopimuksin, joiden syntyminen riippuu ennen kaikkea osapuolten poliittisesta tahdosta.
The degree of participation of regional/local public bodies in crossborder cooperation provided for by these international agreements varies throughout Europe.
Alueja paikallisviranomaisten osallistumisaste näillä kansainvälisillä sopimuksilla säädeltyyn rajanylittävään yhteistyöhön vaihtelee kautta maanosan.
This directly affects the current degree of centralisation/ decentralisation in the management of crossborder programmes.
Tällä puolestaan on suora vaikutus rajanylittävien ohjelmien hallinnon nykyiseen keskitys- tai hajautusasteeseen.
Wide variations between these agreements can also be observed as regards the participation of private law based entities in crossborder cooperation.2"
Sopimukset vaihtelevat huomattavasti myös siinä, mitä tulee yksityisoikeudellisten kokonaisuuksien osallistumiseen rajanylittävään yhteistyöhön7'5.
• Given the fact that the public funds are controlled, crossborder cooperation, which is based upon private law, is in a position to manage programmes, which have been developed and implemented by public bodies.
• Yksityisoikeuteen pohjautuvalla rajanylittävällä yhteistyöllä on mahdollista hallita julkisviranomaisten kehittämiä ja toteuttamia ohjelma, koska julkisten varojen käyttöä valvotaan.
However, forms of cooperation based upon public law go further and guarantee greater democratic involvement.
Julkisoikeuteen pohjautuva yhteistyö menee kuitenkin pidemmälle ja takaa laajemman demokraattisen osallisuuden.
• Crossborder cooperation at project level often has to use legal instruments based on European law or national legal provisions, which are frequently subject to a number of limitations. Certain legal instruments only lend themselves to more specific crossborder cooperation initiatives of an economic or commercial nature (e.g. the EEIGs).
2'5 Euroopan neuvoston sisäinen työasiakirja. jonka professori Lejcune (Université1 Catholique de Louvain) on laatinut aiheesta "L'implication des personnes morales de droit public ou privé en matière d'accords et d'organismes de cooperation transfrontaliere ["Yksityis ja julkisoikeudellisten oikeushenkilöiden osuus rajanylittävää yhteistyötä koskevissa sopimuksissa ja organisaatioissa ].
Depending on the case in question and national legislation, these can be linked to other instruments (e.g. the Mixed Economy Companies in France, the "Società Per Azioni" in Italy or the "Regies" in Portugal). With regard to cooperative actions between authorities governed by public law. and regional authorities in particular.
Tärkeimpien raj anyhltav n yhteistyötä koskevien sopimusten arviointi paljasti huomattavia eroja siinä, miten laajasti toimijat voivat kä·lännessä osallistua rajanylittävään yhteistyöhön (alue- ja paikallisviranomaiset ja muut julkis- tai yksityisoikeudelliset toimijat)
• Whereas the "Trealv ol' Bayonne". the "Karlsruhe Agreement" and the "Rome Agreement" explicitly include federated authorities or other territorial authorities with legislative powers in their respective sphere of application, other agreements such as the "BENELUX Convention" or the "Isselburg-Anholt Agreement" do not (also "Main/ Agreement").
"Karlsruhen sopimus" ("Karlsruhe Agreement") ja "Rooman sopimus" ("Rome Agreement") kattavat selkeästi liittovaltioiden osavaltioiden viranomaiset ja muut omaa ¡ainsaadantavaitaa käyttivät alueja paikallisviranomaiset sanaa ei koske esim Benelux ' tai ' Isslebur^ Anholt sopimuksia (eikä myöskään "Mainzin sopimusta").
' Amongst these agreements, only tbe "Treaty oi Bayonne" and the "Karlsruhe Agreement" clearly excludes territorial authorities from acting as "agents" on behalf of their own State or executing powers delegated to them by the Slate in lhe field ol' crossborder cooperation.
Mainituista sopimuksista ainoastaan "Bayonnen sopimuksessa" ja "Karlsruhen sopimuksessa" todetaan selkeästi, etteivät alue- ja paikallisviranomaiset voi osallistua rajanylittävään yhteistyöhön toimijoina oman valtionsa puolesta tai käyttää valtion niille mahdollisesti tähän tarkoitukseen delegoimaa toimivaltaa.
• Apan from the "BENELUX Convention" and the "Rome Agreement", all other agreements allow participation of other public law based entities (not territorial authorities in a strict sense) in crossborder cooperation.
Benelux-ja Rooman sopimusta ("Rome Agreement") lukuun ottamatta muut sopimukset mahdollistavat muidenkin (kuin suppean määritelmän mukaisten alueellisten viranomaisten) osallistumisen rajanylittävään yhteistyöhön.
But this participation is frequenti) subject to strict limitations.
Osallistumista kuitenkin usein rajoitetaan tiukasti.
• The participation ol' private law based entities in crossborder cooperation only gives rise to major preoccupations if cooperation is based on public law.
Yksityisoikeudellisten kokonaisuuksien osallistuminen rajanylittävään yhteistyöhön muodostaa huomatta* an ongelman ainoastaan, mikäli yhteistyön perusta on julkisoikeudellinen.
Only the "Isselburg-Anholt Agreement" and also the "Mainz Agreement" explicitly provide such participation, but only preveni these plasers from signing administrative contracts. In all other cases, the existence o\ agreements that regulate public-law based crossborder cooperation must be considered a potential obstacle that hinder effective participation ol' private law based players.
Ainoastaan Isselburg-Anholtin ja Mainzin sopimukset sisaltav.it selkeät tällaista yhteistyötä koskevat säännökset jotka kuitenkin kieltävät kyseisillä toimijoilta oikeuden allekirjoittaa hallinnollisia sopimuksia Kaikissa muissa tapauksissa on julkisoikeudellisen perustan omaavaa rajanylittävää yhteistyötä sääteleviä sopimuksia pidettävä mahdollisina esteinä jotka estivät yksityisoikeudellisten toimijoiden tehokkaan osallistumisen.
legal framework instrument that organises or provides stability to these categories of cooperation.
Julkisoikeudellisten viranomaisten ja etenkin alueviranomaisten välisten yhteistyöhankkeiden osalta Ranska on EU­maista ainoa, jossa on otettu käyttöön tähän liittyvä erityisväline "yleishyödyllinen ryhmittymä" (Groupement d'Intérêt Public, GIP), johon rajanylittävien yhteistyöhankkeiden yhteydessä voidaan turvautua.
This lack of appropriate legal framework instruments has a negative impact and frequently hampers smooth cooperation:
Tämä väline ei ole vielä kuitenkaan osoittanut tehokkuuttaan.
• Interterritorial cooperation: The second interim evaluation of RECITE I has revealed the need to create a specific legal instrument that facilitates the operation of projectnetworks. Even if legal aspects seem not to be at the origin of the most frequent conflicts that may arise in context of town twinnings.71" the current situation does not allow a transfer of local or regional tasks (not sovereign rights) to other forms of strategic cooperation (e.g. bilateral interregional partnerships; multilateral networks).
Toisin kuin rajanylittävälle yhteistyölle, jossa on tarjolla useita välineitä, on alue­ja paikallis­yhteisöjen väliselle ja transnationaaliselle yhteistyölle tyypillistä sellaisen suoraan sovellettavan ja oikeuskehyksen muodostavan välineen puuttuminen, jota voitaisiin hyödyntää näiden yhteistyömuotojen organisoinnissa ja vapauttamisessa. Tämä puute vaikuttaa yhteistyöhön kielteisesti ja haittaa usein sen sujuvuutta:
• Transnational cooperation: Players involved in strategic cooperation at the level of the entire cooperation area frequently search for adequate legal instruments permitting them to set up truly joint structures for the operational and financial management of their programme.
• Alue­ja paikallisyhteisöjen välinen yhteistyö: Recite I ­ohjelman toisessa väliarviossa paljastui, että on tarpeen luoda erityinen oikeudellinen väline helpottamaan hankeverkkojen toimintaa.
This aspect is time-consuming and frequently responsible for lengthy programme adoption procedures.
Tähän kuluu aikaa, ja se hidastaa usein ohjelman hyväksymismenettelyjä.
The sum up of the discussion on the first factor, one has to observe that more action on behalf of the States and the Community itself is needed.
Ensimmäisen tekijän tarkastelusta voidaan kokoavasti todeta, että jäsenvaltioiden ja yhteisön itsensä on toimittava nykyistä aktiivisemmin.
• EU-Member States and other European Countries should rapidly adopl already existing legal framework instruments that raise the "status" and the suslainability of specific categories of cooperation (e.g. ratification of the Second Additional Protocol on interterritorial cooperation drawn up by the Council of Europe).
• Jäsenvaltioiden ja muiden Euroopan maiden tulisi nopeasti hyväksyä käyttöönsä jo olemassa olevat, oikeuskehyksen muodostavat välineet, jotka parantavat eri yhteistyökategorioiden "statusta" ja kestävyyttä (esim. alue­ja paikallisyhteisöjen yhteistyötä koskevan, Euroopan neuvoston toisen lisäpöytäkirjan ratifioiminen)
• EU-Member States (and Accession Countries) should develop jointly with other Community institutions (and especially the European Commission) an appropriate and directly applicable Europeanwide legal framework for transEuropean cooperation in order to enhance further practical cooperation between territorial authorities.
■ EU:n jäsenvaltioiden (ja yhteisön jäsenyyteen valmistautuvien maiden) tulisi yhdessä kehittää yhteisön toimielinten (etenkin komission) kanssa asianmukainen ja suoraan sovellettava eurooppalainen oikeuskehys euroopanlaajuista yhteistyötä varten.
This implies both adapting existing Community law based instruments (e.g.
Näin edistettäisiin alue­ ja paikallisviranomaisten välistä käytännön yhteistyötä entisestään.
"European Economic Interest Groupings") and creating a new legal Community instrument for longterm and strategically orientated transEuropean cooperation.
Tämä edellyttää sekä nykyisten yhteisön oikeuteen perustuvien välineiden (esim. eurooppalaisten taloudellisten etuyhtymien) sopeuttamista että uuden, yhteisön oikeuteen pohjautuvan oikeudellisen välineen luomista pitkäaikaista ja strategisesti suuntautunutta euroopanlaajuista yhteistyötä varten.
Availability of funding programmes supporting cooperation between territorial authorities
Alueja paikallisviranomaisten yhteistyön tukemiseen tarkoitettujen rahoitusohjelmien saatavuus
difficulties and inconsistencies continue to persist and territorial authorities will need to tackle considerable challenges in the near future (See more in detail: Annex 1):
Osa ohjelmaan liittyvistä vaikeuksista ja epäjohdonmukaisuuksista kuitenkin haittaa edelleen toimintaa, ja alueja paikallisviranomaiset kohtaavatkin tulevaisuudessa huomattavia haasteita (ks. lähemmin liite 1):
• In all three Strands INTERREG III (cross-border, interregional and transnational cooperation), one can observe a clear reinforcement of the obligations with regard to sound and efficient management of actions (programmes and projects) or with regard to joint institutionalisation and formal contractualisation between cooperation partners.
• Kaikkien kolmen Interreg III -ohjelmalohkon (rajanylittävä yhteistyö, alueidenvälinen yhteistyö ja valtioidenvälinen yhteistyö) kohdalla voidaan panna merkille järkevään ja tehokkaaseen hallintoon tai yhteisen institutionaalistamiseen ja yhteistyön osapuolten välisten muodollisten sopimusten solmimiseen liittyvien velvoitteiden selkeä vahvistuminen (ohjelmat ja hankkeet).
However, the Community did not initiate a specific initiative in order to provide territorial authorities with a purpose orientated and targeted legal framework instrument that could assist them to cope with the multiplicity of challenges arising in cooperation.
Yhteisö ei kuitenkaan pannut alulle erityisaloitetta tarjotakseen alueja paikallisviranomaisille tarkoituksenmukaisen ja tarkkaan suunnatun, oikeudellisen kehyksen muodostavan välineen, joka auttaisi niitä selviämään yhteistyön asettamista monenlaisista haasteista.
• INTERREG Ill-Strand A on crossborder cooperation shows considerable continuity with INTERREG I and IIA (and will be familiar to the practitioners who are already involved in the development and management of INTERREG programmes).
• Rajanylittävää yhteistyötä koskeva Interreg III toimintalinja A on selkeästi jatkoa Interreg I ja IIA -aloitteista (niinpä se on tuttu niille toimijoille, jotka ovat osallistuneet Interregohjelmien kehittämiseen ja hallintoon).
However, some of the "Guideline" stipulations introduce significant changes in content or emphasis, such as the provisions on joint management of the programme implementation through crossborder mechanisms or the generalisation of the "lead applicant principle" for crossborder cooperation at project level.
Osa suuntaviivojen sisältämistä oheista kuitenkin muuttaa joko sisältöä tai painotusta huomattavasti aiemmasta. Näistä mainittakoon mm. yhteisin rajanylittävin mekanismein toteutettavaa ohjelman toteuttamisen hallintaa ohjaavat säännöt tai "päähakija" -periaatteen laajentaminen hanketason rajanylittävään yhteistyöhön.
• The continuation of transnational cooperation under INTERREG Ill-Strand Β can be considered a successful "consolidation" of the rather scattered and experimental approach started under the previous programming period (different support schemes such as INTERREG IIC or ERDF-Art. 10; different level of funding: heterogeneous fields of action: mix between purely "national" measures and cooperative actions etc.).
• "valtioiden välisen" yhteistyön jatkamista Interreg III -aloitteen toimintalinja B:n puitteissa voidaan pitää edeltävällä ohjelmakaudella aloitetun melko hajanaisen ja kokeilevan toimintatavan vahvistamisena (erilliset tukiohjelmat, kuten Interreg IIC tai EAKR:n 10 artikla, eri rahoitustaso. heterogeeninen toimintakenttä, puhtaasti "maakohtaisten" toimien ja toisaalta yhteistoiminnan sekoittamien jne.).
Compared to the previous phase. INTERREG HIB has also considerably more financial resources at its disposal.
Edeltävään vaiheeseen verrattuna Interreg III B:n puitteissa käytettävissä on lisäksi huomattavasti aiempaa enemmän varoja.
• With INTERREG HI-Strand C, the Commission wishes to favour structured, coherent interregional cooperation rather than a series of one-off projects (See: Annex 1 ).
• Interreg III -aloitteen ohjelmalohko C:n myötä komissio haluaa edistää jäsenneltyä ja johdonmukaista alueidenvälistä yhteistyötä yksittäisten hankkeiden kustannuksella (ks. liite I).
INTERREG UIC can certainly be a stimulus for strategic multilateral cooperation, however mainly between regional authorities.
Interreg UIC voi varmasti lisätä strategista monenvälistä yhteistyötä, mutta pääasiassa alueviranomaisten välillä.
It will also hinder bilateral strategic cooperation between first level regions, mostly due to the fact that only multilateral cooperation is supported.
Se myös estää valtiotasoa välittömästi alempana olevien alueiden välisen kahdenvälisen strategisen yhteistyön, pääasiassa siksi, että ainoastaan monenvälistä yhteistyötä tuetaan.
• Additional efforts will have to be made in order to overcome a lack of coordination/homogeneity between different EU-funding instruments supporting cooperation between EU-Member States and Third Countries or to avoid contradictory or over-complex Community level administrative requirements.
• EU-maiden ja unionin ulkopuolisten valtioiden välisen yhteistyön tukemiseen tarkoitettujen unionin rahoitusvälineiden koordinointiin ja yhdenmukaisuuteen liittyvien puutteiden korjaaminen tai ristiriitaisten ja turhan monimutkaisten,
The most important aspects that particularly enhance or hinder crossborder, interterritorial and transnational cooperation
Tärkeimmät rajanylittävää, alue- ja paikallisyhteisöjen välistä tai transnationaalista yhteistyötä edistävät tai haittaavat tekijät
On the grounds of this general discussion, one can identify the most important specific aspects that have a positive or negative impact on strategic or project-based crossborder, interterritorial and transnational cooperation (See: Table 19).
Edellä esitetyn yleispohdinnan perusteella voidaan osoittaa tärkeimmät yksittäiset tekijät, jotka vaikuttavat strategiseen tai hankepohjaiseen. joko rajanylittävään, alue- ja paikallisyhteisöjen väliseen tai transnationaaliseen yhteistyöhön myönteisesti tai kielteisesti (ks. taulukko 19).
Table 19: Summary overview of specific aspects that particularly enhance or hinder crossborder, interterritorial and transnational cooperation
Taulukko 19: Kokoava kuvaus erityispiirteistä, jotka edistävät tai haittaavat rajanylittävää, alueja paücallisyhteisöjen valistaja transnationaalista yhteistyötä
Crossborder cooperation
Yhteistyötä haittaavat tekijät
• Long tradition and extensive experience in crossborder cooperation: • Mutual trust and cooperation based on the principles of partnership and subsidiarity; • High degree of "geographical proximity" between partners in crossborder areas:
• pitkä perinne ja laaja kokemus rajanylittävästä yhteistyöstä • keskinäinen luottamus sekä
• Lack of involvement of a broad range of public, private and other civil society players from the border area; • Lack of political will, especially at national level, to remove existing constraints, e.g. through new national legislation or bilateral treaties; • Public law limitations on local / regional authorities imposed by national legislation; • Differences in structures and powers of different levels of agreement and administration on either side of the border:
• alueiden väliset erot eri sopimustahojen rakenteissa ja toimivallassa sekä hallinnossa kehityssuunnitelma tai -ohjelma • tarvekohtaiset tai puitesopimukset (esim. kansainväliset sopimukset) • rajanylittäviä toimia tukevien rahoitusohjelmien tai riippumattoman rahoituksen saatavuus
• Lack of coordination / homogeneity between different EU-funding instruments supporting crossborder cooperation along the external
• unionin ulkorajoilla tehtävää rajanylittävää yhteistyötä tukevien unionin rahoitusvälineiden epäyhdenmukaisuus ja koordinaation puute
EU-borders: • Language barriers;
• kieliongelmat
• Existence of appropriate joint structures on regional/local level for crossborder cooperation at strategic level or at programme level: • Existence of a common crossborder development concept or programme: • Existence of specific-purpose agreemenLs or framework agreements (e.g. international treaties): • Availability of funding programmes supporting crossborder actions and of independent sources of financing:
• vakaa ja laaja-alainen yhteistyökumppanuus (julkisten, yksityisten ja muiden kansalaisyhteiskuntaa edustavien toimijoiden osallistuminen)
• Solid and broadly conceived • Lack of strong political support; cooperation partnership (involvement of • Temporary and selective interest public, private and other civil society coupled with the aim to realise short-
• yhteistyöperinteen puuttuminen • yhteistyön edellyttämän hallinnollisen toimivallan puuttuminen • yleisen oikeudellisen välineen
Interterritorial players): • Good definition of common objectives and priorities for joint action: cooperation • Appropriate and purpose-orientated structures for managing the cooperation partnership and for implementing specific projects: • Availability of funding programmes supporting cooperation: term outputs: • Lack of tradition in cooperation; • Lack of administrative powers for cooperation: • Lack of a general legal framework instrument: • Lack of financial and personal resources (especially in less developed regions): • Language barriers;
• hyvin määritellyt yhteiset tavoitteet ja yhteistä toimintaa koskevat prioriteetit • yhteistyökumppanuuden hallintaan ja erityishankkeiden toimeenpanoon soveltuvat tarkoituksenmukaiset rakenteet kehittyneillä alueilla) • kielivaikeudet
• Previous experience with cooperation in • Significant diversity of approaches in the field of spatial planning amongst cooperation partners;
• kokemukset aluesuunnitteluyhteistyöstä • monipuolinen yhteistyöaluetta koskevaan aluesuunnitteluun liittyvä näkemys
• High complexity of transnational decision-making/cooperation structures and lack of precise distribution of tasks between them:
• yleisen oikeuskehyksen muodostavan välineen ja ohjelman hallintoon tarkoitettujen muodollisten menettelyjen ja välineiden puute