natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contact details of business organisation “Hungarian Association of Craftsmen’s Corporations, www.iposz.hu.
Järjestön yhteystiedot Unkarin käsityöläisyritysten liitto, www.iposz.hu.
Information on individual enterprises taking part in mediation proceedings is confidential.” dential.”
Tiedot yksittäisistä yrityksistä, jotka ovat osallistuneet menettelyyn, ovat luottamuksellisia.
All model cases could be resolved successfully: instead of law suits taking several years, through mediation all disputes could be settled in 15 sessions (taking 23 hours per meeting), saving considerable costs and time.
Kaikki esimerkkitapaukset saatiin ratkaistua menestyksekkäästi. Useita vuosia kestävän oikeuskäsittelyn sijasta kaikki riidat saatiin soviteltua 15 kokouksessa (kukin kokous kesti 23 tuntia), mikä säästi huomattavasti aikaa ja rahaa.
The amount in dispute was between €1.700 and €330.000.
Riidanalaiset summat vaihtelivat 1700 eurosta 330000 euroon.
Several thousands of enterprises have received information on mediation as an alternative method of dispute resolution.
Sovittelumenettelystä vaihtoehtoisena riidanratkaisukeinona on tiedotettu useille tuhansille yrityksille.
International experience shows that, by using mediation, 50% of disputes can be resolved during the first meeting already.
Kansainvälinen kokemus osoittaa, että sovittelulla voidaan ratkaista 50 % riitatapauksista jo ensimmäisellä tapaamiskerralla.
Because judicial proceedings often take several years to enforce a claim, in the beginning, the firms had rather limited confidence in the mediation procedure.
Koska vaatimuksen käsittely oikeusteitse usein kestää monta vuotta, yritykset eivät aluksi juurikaan luottaneet sovittelumenettelyyn.
It was also a problem that the programme financed and monitored only a restricted number of meetings as a result of which some firms did not want to take part in the programme, considering they had little chance of success.
Ongelmallista oli myös se, että ohjelman avulla rahoitettiin ja valvottiin vain rajallista määrää sovittelutapaamisia, minkä vuoksi jotkin yritykset eivät halunneet osallistua ohjelmaan, koska ne pitivät onnistumismahdollisuuksiaan pieninä.
Measure inspired by the following Member State/Best project —
Toimenpiteeseen on otettu mallia seuraavasta jäsenvaltiosta/Best-hankkeesta:—
1.2 Fiscal stimulus for using shareholder’s dividends
1.2 Verokannustin osinkojen investoimiseksi yrityksiin
Fiscal stimulus for using shareholder’s dividends instead of external financing.
Latviassa on otettu käyttöön verokannustinjärjestelmä, jonka avulla yrityksiä kannustetaan käyttämään osinkoja ulkopuolisen rahoituksen sijasta.
Changes in the“Law on Corporate IncomeTax” stipulating that if a company is not distributing the dividends partially or fully, taxable income is reduced by the amount of interest which the company would have to pay for an equal loan.
Yhtiöverolakiin tehdyssä muutoksessa säädetään, että jos yritys jättää osingot jakamatta kokonaan tai osittain, yrityksen verotettavasta tulosta vähennetään jakamattomien osinkojen suuruisen lainan korkoa vastaava määrä.
The reference rate used to calculate the notional interest amount is the Central Bank’s average lending rate for national currency in the respective year.
Laskennallinen korko perustuu viitekorkoon, joka on keskuspankin keskimääräinen antolainauskorko kyseisenä vuonna.
The measure has been developed in collaboration with the Ministry of Finance.
Järjestelmä kehitettiin Latvian investointi- ja kehitysviraston ja valtiovarainministeriön yhteistyönä.
Objectives Encouraging shareholders to reinvest their profit in the company.
Tavoitteet Tavoitteena on kannustaa osakkaita sijoittamaan osingot yritykseen.
Target group All businesses.
Kohderyhmä Kaikki yritykset.
However, the measure is particularly beneficial for SMEs, which face more restricted assess to finance. finance.
Järjestelmä hyödyttää kuitenkin eniten pk-yrityksiä, joiden mahdollisuudet saada rahoitusta ovat muita vähäisemmät.
Start date 01/01/2009
Aloituspäivä 01/01/2009
End date 31/12/2013
Päättymispäivä 31/12/2013
Other information—
Lisätietoja —
The measure was part of the yearly‘Business Environment Improvement Plan’, which is widely publicised and on which the business organisations are being consulted.
Viestintästrategia Järjestelmä on osa vuotuista liiketoimintaympäristön kehittämissuunnitelmaa, josta tiedotetaan laajalti ja josta yritykset antavat palautetta.
The Latvian Confederation of Employers and the Latvian Chamber of Trade and Commerce were involved in formulating this measure and considered it an effective mechanism to reward shareholders for using dividends instead of external financing. financing.
Järjestelmää olivat kehittämässä myös Latvian työnantajaliitto ja kauppakamari. Ne pitävät sitä hyvänä keinona palkita osakkaita siitä, että he käyttävät yrityksen hyväksi osinkoja ulkopuolisen rahoituksen sijasta.
Contact details of business organisation Latvian Confederation of Employers, Latvian Chamber of Trade and Commerce.
Järjestön yhteystiedot Latvian työnantajaliitto (Confederation of Employers) ja Latvian kauppakamari (Chamber of Trade and Commerce)
Statistical info No statistics available yet.
Tilastotietoa Tilastoja ei ole vielä saatavilla.
Why is this measure a success? The measure is a step in the right direction, since during a period when SMEs have less access to finance, it encourages shareholders to reinvest profits. ts.
Mikä tekee toimenpiteestä erityisen onnistuneen?Järjestelmä, joka kannustaa osakkaita investoimaan voitot yritykseen, on erityisen hyödyllinen nykytilanteessa, jolloin pk- yritysten rahoitusmahdollisuudet ovat aiempaa rajallisemmat.
The measure was designed at the beginning of 2008, when tax revenues were still sufficient.
Järjestelmä suunniteltiin vuoden 2008 alussa, jolloin verotulot olivat vielä riittävät.
However, tax revenues have decreased substantially in the meantime and the state budget will have a deficit in 2009.
Sittemmin verotulot ovat kuitenkin pienentyneet huomattavasti, ja valtion talousarvio on alijäämäinen vuonna 2009.
Any decrease of taxes is sensitive during such a period.
Tällaisena aikana verojen alentamisessa on oltava varovainen.
Nevertheless, honouring the agreement with the business organizations, this measure was implemented as planned in 2009.
Järjestelmä otettiin kuitenkin käyttöön suunnitelmien mukaisesti vuonna 2009, kuten yritysjärjestöjen kanssa oli sovittu.
Measure inspired by the following Member State/Best project—
Toimenpiteeseen on otettu mallia seuraavasta jäsenvaltiosta/Best-hankkeesta:—
1.3 Supporting development by reinvestment of profit
1.3 Tuki voittojen uudelleen investointiin perustuvalle yritysten kehittämiselle
Financial aid is granted to SMEs that reinvest profits in equipment and machines to increase production capacity or in intangible assets (industrial property rights).
Romaniassa myönnetään taloudellista tukea pk-yrityksille, jotka investoivat voittoja uudelleen joko tuotantokapasiteettia lisääviin laitteisiin ja koneisiin tai aineettomaan omaisuuteen (teollisoikeudet).
The business is required to continue investing for a further 3 years.
Yrityksen on pidettävä omaisuus hallussaan 3 vuoden ajan.
To promote capital investment and modernisation of SMEs by updating technologies, in order to consolidate their capital and competitiveness on the market.
Tavoitteena on edistää pkyritysten pääomainvestointeja ja uudenaikaistamista erityisesti tuotantotekniikkaa uudistamalla. Näin pyritään vahvistamaan niiden rahoituspohjaa ja kilpailukykyä.
Target group SMEs a) with a positive balance sheet at the end of the accounting yearb) that have reinvested part or all of their profi ts;c) that have bought new tangible and intangible assets which they started by the end of the previous year.
Pk-yritykset, jotka täyttävät seuraavat edellytykset: a) tilivuoden tulos positiivinen, b) liiketoiminnan voitto investoitu joko osittain tai kokonaisuudessaan uudelleen ja c) investoinnit tehty uuteen aineelliseen tai aineettomaan omaisuuteen, joka on otettu käyttöön edellisen tilivuoden aikana.
Start date 15/05/2005
Aloituspäivä 15/05/2005
End date 31/12/2008
Päättymispäivä 31/12/2008
Website, press articles, promotion for the SME consultation committee.
Verkkosivut, lehtiartikkelit, toiminnan markkinointi pkyritysten yhteistoimintakomitean kautta.
Multipliers: territorial offices for SMEs, SME associations.
Tuesta on tiedotettu myös alueellisten pk-yrityskeskusten ja -järjestöjen kautta.
Assessment by business organisations The measure has been introduced following consultations with the organisations that represent SMEs.
Elinkeinoelämän järjestöjen arvio Toimenpide otettiin käyttöön pk-yritysjärjestöjen kuulemisen perusteella.
Contact details of business organisation The Territorial Office for SMEs and Cooperatives Constanţa
Järjestön yhteystiedot
Number of benefiting companies: 750.
Tukikelpoisten yritysten määrä: 750.
Budget for refunding gross reinvested profits: €4 070 000.
Tukibudjetti (uudelleen investoitujen voittojen bruttomäärän perusteella maksettava tuki): lähes 4,1 milj. euroa.
Amount spent by recipient businesses on eligible assets, 2005-08: €17 000 000.
Tuensaajayritysten tukikelpoisen omaisuuden hankintaan käyttämä määrä vuosina 2005-2008: 17 milj. euroa.
Of this, 75% was invested in technologies (machines, plant and equipment) for industries such as textiles, wood, plastic products, construction, market services and trade.
Investoinneista 75 % käytettiin tuotantotekniikan uudistamiseen (koneet, laitokset ja laitteet) mm. tekstiili-, puu- ja sahateollisuudessa, muovituotteiden valmistuksessa, rakennusalalla sekä markkinapalvelujen ja kaupan alalla.
25% was invested in computers, peripherals and intangible assets.
25 % investoinneista tehtiin tietotekniikkaan, oheislaitteisiin ja aineettomaan omaisuuteen.
The measure has lead to increased investment in tangible and intangible assets by SMEs.
Toimenpide on lisännyt pkyritysten investointeja aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen.
It provides recipients with an incentive to invest a greater share of their profits, thus multiplying the effects of the programme.
Se kannustaa tuensaajia investoimaan suuremman osan liiketoiminnan voitosta.Tämä vahvistaa ohjelman vaikutusta entisestään.
Lessons learned —
Havaintoja ja haasteita—
The Taxation Council is an expert committee within PKPP Lewiatan, specialising in tax legislation issues.
Veroneuvosto on Puolan yksityisten työnantajien liiton (PKPP Lewiatan) asiantuntijaelin, joka on erikoistunut verolainsäädäntöön.
It organises consultations on legislative proposals, develops standpoints and presents them in governmental consultations, in parliamentary forums and through contacts with the President’s office.
Se järjestää konsultaatioita lakiehdotuksista, laatii asiantuntijalausuntoja ja esittää niitä hallitukselle, parlamentille sekä presidentin kanslialle.
The Council prepares its own legislative drafts and programme documents, and carries out research into tax law.
Neuvosto valmistelee omia lakiluonnoksia ja ohjelma-asiakirjoja sekä toteuttaa tutkimuksia verolainsäädännöstä.
It meets regularly to discuss legislative developments, both at national and European level.
Se kokoontuu säännöllisesti keskustelemaan lainsäädännön kehityksestä sekä kansallisella että EU:n tasolla.
The goal of the Council is to propose and push for improvements in tax law that will create solutions beneficial to entrepreneurs.
Tavoitteet Neuvoston tavoitteena on verolainsäädännön kehittäminen siten, että yritystoiminnalle luodaan paremmat puitteet.
Companies operating in Poland, with special consideration for SMEs, which are particularly sensitive to the financial burden imposed by the tax system.
Kohderyhmä Puolassa toimivat yritykset, etenkin pk-yritykset, joiden talouteen verojärjestelmällä on erityisen suuri vaikutus.
Start date 11/12/2004
Aloituspäivä 11/12/2004
Communication strategy The Council expresses its opinion on tax legislation.
Viestintästrategia Neuvosto antaa lausuntoja verolainsäädännöstä.
It also organises conferences to discuss the most important changes in taxation.
Se järjestää konferensseja, joissa käsitellään tärkeimpiä muutoksia verotuksessa.
Assessment by business organisations —
Elinkeinoelämän järjestöjen arvio—
Statistical info —
Tilastotietoa —
Main achievements:2005 - amendment to theVAT Law.2006 - amendment to the Tax Ordinance Law.2007 - amendment to the CIT Law and publication of the“Tax Almanach”, a list of key tax rules
Pääsaavutukset: 2005 - muutos alv-lakiin 2006 - muutos verolakiin 2007 - muutos yritysten tuloverolakiin ja ns. verokalenterin (luettelo tärkeimmistä verosäännöistä) julkaiseminen.
Measure inspired by the following Member State/Best project This measure was inspired by CBI - The Voice of Business (United Kingdom) and other business organisations.
Toimenpiteeseen on otettu mallia seuraavasta jäsenvaltiosta/Best-hankkeesta:Tähän hankkeeseen otettiin mallia Britannian CBI – The Voice of Business -hankkeesta ja muista yritysorganisaatioista.
The public procurement market in the EU is worth approximately €1 800 billion – 16% of EU GDP – giving it the weight to drive innovation, stimulate companies’growth and create jobs.
EU:n julkiset hankintamarkkinat ovat arvoltaan noin 1 800 miljardia euroa – 16 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta. Ne ovatkin tärkeä innovoinnin ja yritysten kasvun edistäjä ja työllistäjä.
A recent study found that in 2005, SMEs won 64% of public procurement contracts whose value exceeded the thresholds above which EU law applies – equivalent to 42% of the total value of all such contracts.
Selvitysten mukaan vuonna 2005 pk-yritykset saivat 64 prosenttia EU:n kynnysarvon ylittäneistä julkisista hankintasopimuksista ja pkyritysten sopimusten arvo oli 42 prosenttia tällaisten sopimusten kokonaisarvosta.
Given SMEs’ strong contribution to the economy, these figures could be improved.
Koska pkyritysten merkitys talouselämässä on huomattava, nämä luvut voisivat olla vielä suuremmat.
SMEs’ difficulties in accessing public procurement are mainly related to the procurement culture of contracting authorities.
Pkyritysten vaikeudet osallistua julkisiin hankintoihin johtuvat lähinnä hankintaviranomaisten toimintatavoista.
For instance, to achieve short-term cost savings, smaller lots are combined into one big tender which is often no longer accessible to/ or manageable for SMEs.
Usein esimerkiksi haetaan lyhytaikaisia kustannussäästöjä yhdistämällä pieniä urakoita yhteen suureen tarjouskilpailuun, johon pienillä yrityksillä ei ole mahdollisuutta osallistua.
Also, all too often price criteria are weighted heavily at the expense of innovative, environmentally-friendly and more sustainable products.
Tarjouksia arvioitaessa saatetaan myös painottaa hintaa tuotteiden innovatiivisuuden ja ympäristönäkökohtien kustannuksella.
The “European Code of Best Practices facilitating access by SMEs to public procurement contracts”elaborated within the framework of the “Small business Act”for Europe proposed a series of solutions to the problems encountered and reported by SMEs.
Small business act -toimenpidepaketti sisältää eurooppalaiset julkisia hankintoja koskevat käytännesäännöt, joilla on haluttu parantaa pkyritysten mahdollisuuksia saada julkisia hankintasopimuksia.
The following chapter presents a number of good practices selected on the basis of the criteria enshrined in this‘Code of Best Practices’.
Tässä luvussa esitellään joukko hyviä toimintatapoja, jotka on valittu käytännesääntöihin sisältyvien kriteerien perusteella.
2.1 Tendering platform “European Tender Information System”
2.1 Julkisten hankintojen ilmoituskanava ”European Tender Information System”
Most contracts in the EU have a value below the European threshold and so do not have to be published in the EU’S TED database of tenders - it is enough to publish them in national or regional media.
Useimmat julkiset hankinnat EU:ssa jäävät alle EU-kynnysarvon eikä niitä tarvitse näin ollen julkaista EU:nTED-tietokannassa – riittää, että niistä ilmoitetaan kansallisissa tai alueellisissa tiedotusvälineissä. ”European Tender Information System” (ETIS) on ainoa monikansallinen ja monikielinen ilmoituskanava tällaisille hankinnoille.
The European Tender Information System ETIS, a multilingual electronic tendering platform for public procurement, is the only central platform enabling users to search also for national tenders from 13 European countries (Germany, Austria, Switzerland, Poland, Czechia, Slovakia, Italy, France, Portugal, Spain, Great Britain, Ireland, Belgium).
Mukana on 13 EU-maata: Belgia, Espanja, Irlanti, Iso-Britannia, Italia, Itävalta, Portugali, Puola, Ranska, Saksa, Slovakia, Sveitsi ja Tšekki.
Opening new markets for SMEs by removing barriers to accessing information about tenders. Improving market transparency of public procurement in Europe.
- välittää pk-yrityksille tietoa julkisista hankinnoista tehokkaammin, jotta niiden olisi mahdollista päästä uusille markkinoille < br/ > - parantaa julkisten hankintamarkkinoiden avoimuutta EU:ssa
Target group ETIS was specifically developed to take care of the requirements of SMEs.
Kohderyhmä ETIS kehitettiin erityisesti pkyritysten tarpeisiin.
Start date 01/01/2005
Aloituspäivä 01/01/2005
Communication strategy The service is marketed by sector- and country-specific events and by partners of the Enterprise Europe Network.
Viestintästrategia Palvelua markkinoidaan kansallisissa ja alakohtaisissa tapahtumissa ja Enterprise Europe Network -verkoston jäsenten kautta.
Assessment by business organisations —
Elinkeinoelämän järjestöjen arvio
Contact details of business organisation —
Järjestön yhteystiedot
1,800 businesses tested the ETIS tendering service in Germany in 2008 and and some 2,200 test contracts have been offered for free for a period of 4 weeks.
Saksassa vuonna 2008 ETIS-palvelua testasi 1800 yritystä neljän viikon ajan. Tuolloin järjestelmässä ilmoitettiin kokeeksi noin 2200 hankinnasta.
In addition to the tendering service, the ETIS partners offer information about the most important rules concerning the award of contracts in each country and organise information events for specific countries and sectors.
Hankintailmoitusten lisäksi ETIS-järjestelmän kansalliset yhteistyökumppanit välittävät tietoa myös julkisten hankintojen säännöistä eri maissa ja järjestävät maa- tai alakohtaisia tiedotustilaisuuksia.
Lessons learned Included in the project was a test phase lasting approximately one year with about 1,500 companies participating.
Havaintoja ja haasteita Järjestelmän käyttöönottoa edelsi noin vuoden mittainen testijakso, johon osallistui noin 1500 yritystä.
ETIS is the result of a project supported by the EU via the eContent programme.
Toimenpiteeseen on otettu mallia seuraavasta jäsenvaltiosta/Best-hankkeesta:ETIS kehitettiin vuosina 2005–2006 hankkeessa, joka sai tukea EU:n eContent-ohjelmasta.
In 2005/2006 10 EIC and 3 private companies from 10 EU countries have formed a project consortium to jointly develop this database.
Hankkeessa oli tuolloin mukana 10 euroneuvontakeskusta ja 3 yksityistä yritystä 10 EU-maasta.
2.2 Network of Swedish Public Purchasers
2.2 Ruotsin hankintaviranomaisten verkosto SOI
SOI(Swedish Public Purchasers) is a meeting place for public purchasers and a network for sharing good practices on how to make public procurement more effi cient.
Ruotsin hankintaviranomaisten verkoston SOI (Sveriges offentliga inköpare) kautta hankintaviranomaiset vaihtavat tietoa hyvistä toimintatavoista, joilla julkisia hankintoja voidaan tehostaa.
Purchasers from municipalities and counties invite local entrepreneurs to information meetings on public procurement.
Kunnalliset hankintaviranomaiset kutsuvat paikallisia yrittäjiä julkisia hankintoja koskeviin tiedotustilaisuuksiin.
During these meetings, the head of public procurement gives a simple explanation of how tendering works in practice and which points businesses should bear in mind.
Näissä tilaisuuksissa esitellään yksinkertaisten esimerkkien avulla, kuinka julkisia hankintoja käytännössä tehdään ja mitä yritysten olisi muistettava tarjouskilpailuihin osallistuessaan.
The meetings have convinced more SMEs to participate in supplying to the public sector.
Näiden tilaisuuksien ansiosta yhä useammat pk-yritykset ovat alkaneet osallistua julkisiin hankintoihin.
Stimulating smaller companies at local level to make offers and overcoming possible obstacles preventing new players from participating in public procurement.
Tavoitteena on kannustaa paikallisia pienyrityksiä tekemään tarjouksia ja helpottaa ensikertalaisten osallistumista julkisiin hankintoihin.
Target group Actors in public procurement: municipalities, counties, local trade organisations.
Kohderyhmä Julkisiin hankintoihin osallistuvat tahot: kunnat, maakunnat, paikalliset kaupan alan organisaatiot.
Start date 01/01/2007
Aloituspäivä 01/01/2007
SOI(Swedish Public Purchasers) is an association, founded in 1979.
SOI on vuonna 1979 perustettu järjestö.
Communication strategy Newspapers, websites, conferences, trainings, various networks etc.
Viestintästrategia Lehdet, verkkosivustot, konferenssit, koulutustilaisuudet, erilaiset verkostot jne.
Assessment by business organisations All information meetings for companies are fully booked immediately.
Elinkeinoelämän järjestöjen arvio Yrityksille suunnattujen tiedotustilaisuuksien paikat varataan nopeasti.
Contact details of business organisation Marknad Varberg AB, Näringslivschef Lars-Gunnar Berndtsson tel. 0705-571779; Halmstad kommuns Näringslivsbolag,
Järjestön yhteystiedot
Information meetings of the municipalities in the county of Halland have lead to a high participation of SMEs.
Hallannin läänin kunnissa järjestetyt tiedotustilaisuudet ovat saaneet monet pk-yritykset osallistumaan julkisiin hankintoihin.
The number of offers per framework agreement contract has risen from 4 to 5 and there are more first-time bidders.
Tehtyjen tarjousten määrä on puitesopimusta kohti kasvanut neljästä viiteen, ja monet tarjoajista ovat ensikertalaisia.
These are e.g. local traders concluding contracts to deliver foodstuffs to public housing projects and regional conference centres.
Mukana on esimerkiksi paikallisia yrittäjiä, jotka toimittavat ruokaa kunnallisiin asuntoloihin ja paikallisiin konferenssikeskuksiin.
The smallest entrepreneur has a turnover of some 19.000 Euro.
Pienimmän yrittäjän liikevaihto on noin 19000 euroa.
Entrepreneurs get answers to their specific questions and can talk about the obstacles they encounter.
Yrittäjien kysymyksiin vastataan ja he voivat keskustella kohtaamistaan ongelmista.
The public procurers get direct feedback on their tendering specifi cations.
Hankintaviranomaiset saavat suoraa palautetta tarjouspyyntöjensä eritelmistä.
Via the SOI network this method has spread to other counties that now also organise such information meetings.
SOI-verkoston kautta idea tällaisista tiedotustilaisuuksista on levinnyt muihinkin maihin, joissa tapaamisia on myös alettu järjestää.
Lessons learned These meetings between purchasers and entrepreneurs are far more important than traditional training on public procurement law.
Hankintaviranomaisten ja yrittäjien väliset tapaamiset ovat huomattavasti tärkeämpiä kuin julkisia hankintoja käsittelevät perinteiset koulutustapahtumat.
2.3 SMEs’ access to public procurement
2.3 Pk-yritykset julkisille hankintamarkkinoille
Online tendering procedures can now be used for public contracts that are divided into lots.
Julkisten hankintasopimusten myöntämiseen voidaan Romaniassa nykyisin käyttää verkkopohjaisia tarjouskilpailumenettelyjä ja hankintasopimukset voidaan jakaa osiin.
Under the new rules, the minimum requirements for tenderers are based on each individual lot rather than the entire contract.
Uusien sääntöjen mukaan tarjoajiin sovellettavat vähimmäisvaatimukset perustuvat hankintasopimuksen yksittäisiin osiin eivätkä koko sopimukseen.
This is important for SMEs, which have often been prevented from tendering in the past by their limited production capacity and an inability to meet the contracting authorities’ requirements.
Tämä on tärkeää pk-yrityksille, jotka eivät usein ole voineet osallistua tarjouskilpailuihin rajallisen tuotantokapasiteettinsa vuoksi eivätkä ole pystyneet täyttämään hankintaviranomaisten vaatimuksia.