natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thedebt-to-GDP ratio of euro area households alsoremained low for example relative to the United Kingdom and the United States.Nonetheless, this rise in debt is not withoutrisk, as it increased households’ exposure tochanges in interest rates, income and assetprices.
Euroalueella kotitalouksien velkaantuneisuussuhteessa BKT:hen pysyi myös vähäisempänäkuin esimerkiksi Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Velkaantuneisuuden kasvuun liittyykuitenkin riskejä, sillä sen vuoksi kotitaloudetovat aiempaa alttiimpia korkojen, tulojen ja varallisuushintojen vaihteluille.
The risk of higher sensitivity applies,for instance, to households that, under thehistorically low interest rate conditions,financed mortgages at variable rates with lowinitial interest payments.
Kotitalouksien haavoittuvuuden arviointiin liittyy huomattavaa epävarmuutta esimerkiksi siitä syystä, että korkomuutoksillealttiiden asuntolainojen osuus riippuu asuntolainasopimusten ominaisuuksista.
Estimates of thissensitivity are surrounded by considerable
Asuntolainasopimusten ominaisuudet puolestaan riippuvat kansallisten asuntolainamarkkinoiden
(percentages per annum) the context of low interest rates, the possibilitycannot be ruled out that an extensive search foryield by investors continued to play a role in thefall in corporate yields.
(vuotuisina prosentteina) rakenteesta, kulttuurillisista ja historiallisistatekijöistä sekä sääntelystä ja verotuksesta,joissa kaikissa on huomattavia eroja euroalueen eri maiden välillä.4
real corporate bond yields (left-hand scale) 1)real dividend yields (right-hand scale) 2)
Yritysten joukkolainojen reaalituotto (vasen asteikko) 1)Reaalinen osinkotuotto (oikea asteikko) 2)
Firms may have also had easier access to bankcredit in 2004. The results of the bank lendingsurvey conducted by the Eurosystem indicate agradual decrease in the net tightening of creditstandards applied to loans to enterprises duringthe first half of 2004, which became a neteasing in the second half of the year.
Arvopapereihin liittyvän rahoituksen tarkastelu osoittaa, että yritysten liikkeeseen laskemien joukkolainojen nimelliset ja reaaliset tuotot olivat historiallisesti katsottuna erittäinpienet (ks. kuvio 18).
At thesame time, there were some differencesbetween large enterprises and small andmedium-sized enterprises in terms of financingcosts (see Box 4 entitled “Were small andmedium-sized enterprises subject to lessfavourable financing conditions than largeenterprises in the euro area in 2004?”).
Samaan aikaan reaalisetosinkotuotot (joiden voidaan katsoa indikoivanosakerahoituksen reaalikustannuksia) pienenivät vuoden 2003 huipustaan, mutta pysyivätkuitenkin edelleen jonkin verran 1990-luvunpuolivälin jälkeistä keskiarvoaan suurempina.
Sources: ECB, Thomson Financial Datastream, Merrill Lynchand Consensus Economics Forecasts.1) Bond yields of nonfinancial corporations are based on anindex compiled by Merrill Lynch referring to investmentgrade nonfinancial corporations as well as on a high-yieldindex.
Lähteet: EKP, Thomson Financial Datastream, Merrill Lynchja Consensus Economics.1) Yritysten joukkolainojen tuotot perustuvat sijoitusluokkaankuuluvia yrityksiä koskevaan Merrill Lynchin indeksiin jakorkeatuottoisten lainojen indeksiin.
Prior to April 1998, only national data are available(Belgium, France, Germany, Italy, the Netherlands and Spain).Yields are aggregated using GDP weights corresponding to thepurchasing power parity in 2001.
Huhtikuuta 1998 edeltävältä ajalta on saatavissa ainoastaan kansalliset tiedot (Belgia,Ranska, Saksa, Italia, Alankomaat ja Espanja). Tuotot on laskettu yhteen käyttämällä BKT-painoja, jotka vastaavat vuoden2001 ostovoimapariteettia.
Nominal yields are deflatedby average inflation expectations (published by Consensus Economics Forecasts) over a period equal to the averageduration of the corporate bonds.2) Dividend yields are defined as the annual dividendsanticipated by market participants, expressed as a percentageof the share price.
Nimellistuotot on deflatoitu(Consensus Economicsin julkistamilla) keskimääräisillä in-flaatio-odotuksilla ajanjaksolta, joka vastaa yritysten joukkolainojen keskimääräistä kestoa.2) Osinkotuotot on määritelty markkinoiden odottamaksivuotuiseksi osingoksi, joka on laskettu prosentteina osakkeenhinnasta.
Nominal yields are deflated by the HICP.
Nimellistuotot on deflatoitu YKHIllä.
Box 4
Samaan aikaan suurten sekä pienten ja keskisuurten yritystenrahoituskustannukset erosivat jonkin verrantoisistaan (ks. kehikko 4).
WERE SMALL AND MEDIUM-SIZED ENTERPRISES SUBJECT TO LESS FAVOURABLE FINANCINGCONDITIONS THAN LARGE ENTERPRISES IN THE EURO AREA IN 2004?
Kustannusten pienuuteen vaikuttaa myös se, että sijoittajat pitävät euroalueen yritysten luottoriskinäkymiä hyvinä.
Small and medium-sized enterprises (SMEs) may, in general, be subject to greater constraintsthan large companies in terms of costs of financing and access to external finance.
Yritysten ja valtion joukkolainojen välinen tuottoero kapeni vuonna 2004entisestään erityisesti AA- ja BBB-luokituksensaaneiden joukkolainojen osalta oltuaan jo sitäennen pieni.
In contrast tolarger firms, SMEs are typically not able to raise financing in the capital markets and,therefore, have to rely predominantly on bank credit or more expensive types of externalfinance (e.g. trade credit, leasing and factoring, etc.).
Tuottoeron kapeneminen voidaanselittää perustekijöillä, kuten rahoitusmarkkinoiden volatiliteetin huomattavalla vähenemisellä (ks. kehikko 3) sekä yritysten kannattavuuden parantumisella.
In addition, smaller firms would beexpected, on average, to suffer more from problems relating to potential creditors’ lack ofinformation when trying to obtain funding as they are often younger and face less rigorousreporting requirements (i.e. they provide less detailed accounting statements, etc.).
Ei voida myöskään sulkea pois mahdollisuutta, että yrityslainojentuottojen supistumiseen vaikutti edelleen se,että sijoittajat etsivät tuottoa tilanteessa, jossakorot olivat matalat.
Moreover,SMEs tend to have less collateral (e.g. fixed assets) to offer, which could mitigate the problemsof inadequate information, than more established larger firms.
4Lisätietoja marraskuun 2004 Kuukausikatsauksen kehikossa”Features of mortgage contracts in the euro area”.
As a consequence, banks mayoften apply tighter credit standards to loans to smaller and younger firms as they tend to haveless information about these firms.
Rahalaitosten myöntämien lainojen (jotka ovatyleisin velkarahoituksen muoto yrityksissä)rahoituskustannusten tarkastelu osoittaa, ettärahalaitosten korot pysyivät jokseenkin vakaina vuonna 2004 (ks. kuvio 16) ja olivat ylei-
Furthermore, SMEs often face higher financing costs (e.g. in terms of bank interest rates) thanlarger enterprises.
OLIKO EUROALUEELLA SUURTEN YRITYSTEN RAHOITUSTILANNE VUONNA 2004 SUOTUISAMPIKUIN PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN?
The relatively higher interest rates on small-sized loans may be explainedby a number of factors. For example, there may be fixed costs of lending that are notproportional to the size of the loan.
Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä ulkoisen rahoituksen hankintaan ja rahoituskustannuksiinsaattaa yleisesti ottaen liittyä enemmän rajoitteita kuin suurten yritysten.
Small corporations may also be riskier than larger and moreestablished ones (although the diversification effects for banks may even be greater withrespect to loans to SMEs).
Toisin kuin suuryritykset, pienet ja keskisuuret yritykset eivät yleensä voi hankkia rahoitusta pääomamarkkinoilta, janiiden on siksi tyydyttävä pääasiassa pankkilainoihin tai kalliimpaan ulkoiseen rahoitukseen (kuten kauppaluottoihin tai leasing- ja factoringrahoitukseen).
Against this background, increasing attention has recently been paid to SMEs’ financingconditions in the euro area. The bank lending survey (BLS), which is conducted by the Eurosystem four times a year, provides qualitative information on the financing conditions of SMEs and large enterprises.
Tiedonpuutteesta aiheutuvia ongelmia voitaisiinkompensoida vakuuksien käytöllä, mutta pienillä ja keskisuurilla yrityksillä ei yleensä ole tarjotayhtä paljon vakuuksia (kuten kiinteää omaisuutta) kuin vakiintuneemmilla suuryrityksillä.
In particular, the BLS reports the changes in credit standards forloans granted to large enterprises and SMEs (see Chart A). Since the fourth quarter of 2002,banks’ credit standards for loans to SMEs and large companies have followed a broadly similar
Näinollen pankit soveltavat usein tiukempia luottokriteerejä pienille ja nuorille yrityksille myöntä- miinsä luottoihin, koska niillä on yleensä vähemmän tietoa tällaisista yrityksistä.
Chart A Changes in the credit standards applied to the approval ofloans orcreditlinestonon-financialcorporations
Kuvio A. Yritysten lainojen tai luottolimiittien myöntämiseensovellettavanluottopolitiikanmuutokset
(net percentages)
(prosentteina, netto)
Source: ECB.Note: The net percentages refer to the difference between the sumof the percentages for “tightened considerably” and “tightenedsomewhat” and the sum of the percentages for “eased somewhat”and “eased considerably”.
Lähde: EKP.Huom. nettomääräiset prosenttiosuudet tarkoittavat tulosten”tiukennettu huomattavasti” ja ”tiukennettu jonkin verran”summan ja tulosten ”lievennetty jonkin verran” ja ”lievennettyhuomattavasti” summan välistä eroa.
The introduction of the new MFI interest ratestatistics (from January 2003 onwards) allowsrates on loans of different sizes (below andabove 1 million) to be compared.2 Assumingthat loans of more than 1 million are grantedmore often to large enterprises, a comparisonof interest rates charged on loans of differentsizes may provide some information on SMEs’ costs of financing compared withthose of large enterprises.
Pienten ja keskisuurten yritysten (mm. pankkikorkoihin liittyvät) rahoituskustannuksetovat usein suuremmat kuin suuryritysten.Pienyrityksille myönnettävien lainojen suhteellisesti korkeammat korot johtuvat monista tekijöistä.
Naturally, this canonly be a rough distinction.
Esimerkiksi kiinteät lainakustannukset voivat olla suhteettoman suuret lainan kokoon nähden.
Throughout theperiod from January 2003 to December 2004,the level of interest rates on small-sized MFIloans (as measured by MFI interest rates on
Pienyritykset voivat myös ollariskialttiimpia kuin suuret ja vakiintuneet yritykset (vaikka pankit voivatkin ehkä hajauttaa pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävien luottojen riskit paremmin).
1For a more detailed discussion of the financing of SMEs in Europe, see “Europe’s changing financial landscape: The financing ofsmall and medium-sized enterprises”, EIB Papers, vol.
1 Yksityiskohtaisempaa tietoa pienten ja keskisuurten yritysten rahoituksen hankinnasta Euroopassa saa seuraavista lähteistä:”Europe’s changing financial landscape: The financing of small and medium-sized enterprises”, Euroopan investointipankin julkaisu EIB Papers, Vol. 8, No 2, 2003, sekä Euroopan komission julkaisu ”SMEs and access to finance”, Observatory of European SMEs, 2003, No. 2.
Chart B MFI interest rate spreads betweensmall-sized loans and large-sized loans tonon-financial corporations1), 2)
Kuvio B. Rahalaitostenyrityksille myöntämien pientenjasuurtenlainojen korkoerot1), 2)
(percentage points; new business loans) over one and up to five years’ initial rate fixationover five years’ initial rate fixationfloating rate and up to one year initial rate fixation
(prosenttiyksikköinä, uudet lainasopimukset)
Source: ECB.1) For the period from December 2003 onwards, the weightadjusted MFI interest rates are calculated using countryweights constructed from a 12-month moving average of newbusiness volumes.
Lähde: EKP.1) Rahalaitosten painotetut korot on joulukuusta 2003 alkaenlaskettu käyttämällä maakohtaisia painoja, jotka perustuvatuusien lainasopimusten määrän 12 kuukauden liukuvaankeskiarvoon.
For the preceding period, from January to November 2003, the weightadjusted MFI interest rates arecalculated using country weights constructed from the averageof new business volumes in 2003.
Tammikuusta marraskuuhun 2003 rahalaitostenpainotetut korot on laskettu käyttämällä maakohtaisia painoja,jotka perustuvat uusien lainasopimusten määrän keskiarvoonvuonna 2003.
For further information, seethe box entitled “Analysing MFI interest rates at the euro arealevel” in the August 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.2) Small-sized loans are loans up to 1 million and large-sizedloans are loans over 1 million.
Lisätietoja elokuun 2004 Kuukausikatsauksenkehikossa ”Analysing MFI interest rates at the euro area level”.2) Pienet lainat ovat enintään 1 miljoonan euron lainoja, ja suuret lainat ovat yli 1 miljoonan euron lainoja.
It is difficult to draw firm conclusions on thebasis of the evidence available.
Pienten ja keskisuurten yritysten rahoitustilanteeseen euroalueella on viime aikoinakiinnitetty yhä enemmän huomiota.
While the costof financing of SMEs remained relativelyhigh compared with large companies, thedevelopments in 2004 were broadly similarfor small and large companies.
Eurojärjestelmän neljä kertaa vuodessa tekemästäpankkien luotonantoa koskevasta kyselytutkimuksesta saadaan kvalitatiivista tietoa sekäpienten ja keskisuurten että suurten yritystenrahoitustilanteesta.
At the sametime, some evidence suggests that SMEs’access to finance improved significantly inthe same period.
Luotonantokyselystä saadaan tietoa erityisesti luottopolitiikan muutoksista myönnettäessä lainoja pienille ja keskisuurille sekä suurille yrityksille (ks. kuvio A).
securities issuance activity of non-financialcorporations was considerably lower in 2004than in the previous year, declining from 10.5%at the end of 2003 to 2.4% at the end of 2004.
Vuoden 2002 neljännestä neljänneksestälähtien pankkien pienille ja keskisuurille sekäsuurille yrityksille myöntämien lainojen luottokriteerit ovat kehittyneet hyvin samankaltaisesti ja yrityslainojen myöntämiseen sovellettavan luottopolitiikan nettomääräinentiukentuminen on vähitellen hellittänyt.
The fact that, overall, debt financing flowsremained relatively subdued may be relatedto several factors.
Luottopolitiikka myönnettäessä lainoja suuryrityksille on keskimäärin ollut hieman vähemmän tiukkaa, ja se jopa keventyi hieman (nettomääräisesti laskettuna) vuoden 2004 toisesta neljänneksestä alkaen.
First, improvements incorporate profitability, at least for majorcompanies in the Dow Jones EURO STOXXindex (see Chart 14), by boosting internalsavings, may have increased the incentive offirms to reduce their total debt. Second, therelatively slow growth of debt financing mightalso reflect the gradual nature of the current
Vuoden 2004 viimeisellä neljänneksellä pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävien lainojen luottokriteerien nettomääräinen tiukentuminenhidastui verrattain paljon ja näihin lainoihin sovellettava luottopolitiikka keventyi nettomääräisesti laskettuna ensimmäistä kertaa sittenpankkien luotonantokyselyjen aloittamisen.
LIMITED RECOURSE TO EXTERNAL FINANCINGDURING 2004Despite financing conditions remainingfavourable, nonfinancial corporations hadonly limited recourse to external financing in2004.
Uudet rahalaitosten korkotilastot (joita on julkaistu tammikuusta 2003 alkaen) mahdollistavaterikokoisten (miljoonaa euroa pienempien ja suurempien) lainojen vertailemisen.2 Kun oletetaan, että yli miljoonan euron lainat myönnetään yleensä suuryrityksille, erikokoisten lainojenkorkoja vertailemalla voidaan saada tietoa pienten ja keskisuurten yritysten rahoituskustannuksista suhteessa suuryritysten rahoituskustannuksiin. Jaottelu on tietenkin vain summittainen.
The annual rate of growth of debtfinancing stood at 4.8% at the end of 2004,slightly higher than the 4.5% at the end of 2003.In the second half of 2004, it picked upsomewhat mainly as a result of an increase inloan financing (see Chart 19).
Rahalaitosten tammikuun 2003 ja joulukuun 2004 välillä myöntämien pienten lainojenkorot (mitattuna rahalaitosten yrityksille myöntämien enintään miljoonan euron lainojen koroilla) olivat 0,4–1,8 prosenttiyksikköä korkeammat kuin rahalaitosten tänä aikana myöntämien suurten lainojen korot (mitattuna rahalaitosten yrityksille myöntämien yli yhden miljoonaneuron lainojen koroilla) (ks. kuvio B).
Indeed, theannual growth rate of MFI loans to nonfinancial corporations rose to 5.4% at the endof 2004, from 3.5% at the end of 2003.
Kaiken kaikkiaan pienten ja suurten lainojen väliset korkoerot muuttuivat vain hieman tammikuun 2003 jälkeisellä ajanjaksolla.
Chart 20 Balance sheet indicators for nonfinancial corporations
Kuvio 20. Yritysten taseindikaattoreita
Chart 19 Contribution to the annual rate of growth of debt of nonfinancial corporations
Kuvio 19. Velkaerien vaikutus yritysten velan vuotuiseen kasvuvauhtiin
(percentage points)
(prosenttiyksikköä)
(percentages) debt-to-gross operating surplus ratio (left-hand scale) debt-to-GDP ratio (right-hand scale) debt securities MFI loans
Velan suhde toimintaylijäämään (brutto) (vasen asteikko)
economic recovery.
Lähteet: EKP ja Eurostat.Huom.
The annual growth rate of quoted shareissuance by nonfinancial corporations in theeuro area was 0.9% at the end of 2004, broadlyunchanged from the very low level observedover the previous two years.
Vuoden 2004 viimeisen neljänneksen luvut on arvioituraha- ja pankkitilastoihin sekä arvopapereiden liikkeeseenlaskuja koskeviin tilastoihin kirjattujen transaktioiden perusteella.
The low recourseto equity financing is a consequence both ofrelatively low demand for external financingand of the very low cost of other sources offinance.
Neljännesvuotuisten rahoitustilinpidon tietojen mukaan laskettuna velan suhde BKT:hen on hieman pienempikuin vuotuisten tietojen mukaan laskettuna.
The annual growth rate of net issuance ofdebt securities by nonmonetary financialcorporations declined from 22.3% at the end of2003 to 13.2% at the end of 2004.
Tämä johtuu lähinnä siitä, että ei-rahoitussektorin ja euroalueen ulkopuolisten pankkien myöntämät lainat eivät tällöin sisälly laskentaan.
context of ongoing moderate growth and labourmarket developments.
myös se, että talouskasvu on elpynyt vain vähitellen.
result of the general decline in MFI interestrates, these have not resulted in markedlyhigher debt servicing costs for non-financialcorporations over recent years.
Yritykset näyttivätkin omaksuneen varovaisen ”odota ja katso” -lähestymistavansuunnitellessaan uusien suurten pääomainvestointien rahoitusta.
In January 2005 overall HICP inflation fellto 1.9%, a decline of 0.5 percentage pointcompared with December 2004. This declinewas broadly based across components of HICPinflation and partly driven by base effects.
den nettomäärän vähäisyyteen ovat jossakinmäärin vaikuttaneet myös rakenteelliset tekijät, kuten osakkeiden poistaminen listalta jaomien osakkeiden osto.
Italso reflected additional favourable influencesfrom the decline in the annual growth rate ofenergy prices, the fall in unprocessed foodprices and deeper seasonal sales discounts insome euro area countries.
Näitä toimia tekevätpääasiassa yritykset, jotka ovat hankkineet riittävästi rahaa sijoitettavaksi sekä liiketoimintaansa että omien osakkeidensa ostoon.
HEADLINE INFLATION AFFECTED BY VOLATILECOMPONENTSThe volatile components of the HICP, inparticular energy and to a lesser extentunprocessed food prices, largely explain thepattern of headline inflation in 2004 (see Chart 21).
Yritykset myös hankkivat vuonna 2004 aiempaa vähemmän epäsuoraa rahoitusta muilta rahoituslaitoksilta kuin rahalaitoksilta. Tämäsektori sisältää yritysten omat rahoitusyhtiöt,erillisyhtiöt (special-purpose vehicles) ja muutyhtiöt, joiden kautta voi hankkia muuta rahoitusta kuin pankkirahoitusta.
Overall HICP inflation in the euro area stood atan average of 2.1% in 2004, unchanged fromthe previous year (see Table 1).
Suotuisa rahoitustilanne johti siihen, että yritysten taseet vahvistuivat jonkin verran (ks. kuvio 20).
Higher oilprices and further increases in indirect taxesand administered prices were the main factorsexerting upward pressure on prices.
Historiallisesti katsottuna yritystenvelkaantuneisuus pysyi edelleen suurena.
Thesewere offset by a further strengthening of theeuro, subdued demand conditions and thesubstantial decline in the annual growth rateof unprocessed food prices.
Koska rahalaitosten korot ovat yleisesti laskeneet,yritysten velanhoitokustannukset eivät ole kuitenkaan olleet viime vuosina merkittävästiaiempaa korkeammat.
Producer prices grew at anaverage annual rate of 2.3% in 2004, comparedwith 1.4% in 2003, largely on account ofincreases in energy and intermediate goodsprices.
Muiden rahoituslaitosten kuin rahalaitostenvelkapapereiden nettoemissioiden vuotuinenkasvuvauhti hidastui vuoden 2003 lopun 22,3prosentista 13,2 prosenttiin vuoden 2004 lopussa.
However, there were only limited signsof significant passthrough to prices at a laterstage of the production chain.
Se pysyi kuitenkin nopeana muiden sektoreiden emissioiden kasvuvauhtiin verrattuna.
Oil prices were higher than expected in 2004.In December, the average euro price of a barrelof Brent crude oil stood 25% above its averagein December 2003 (see Box 5 for more detailson the impact of oil prices on the euro areaeconomy).
Euroalueen keskimääräinen YKHI-inflaatio-vauhti oli 2,1% vuonna 2004 eli sama kuinedellisenäkin vuonna (ks. taulukko 1).
This put significant direct upwardpressure on consumer energy prices in the euroarea, which rose by an average of 4.5% in 2004
Nousupaineita hintoihin aiheuttivat pääasiassa öljynhinnan nousu sekä välillisten verojen ja hallinnollisesti säänneltyjen hintojen korotusten jatkuminen.
Table 1 Price developments
Taulukko 1. Hintakehitys
2004 Dec.
2004 Joulu
2005 Jan.
2005 Tammi
Industrial producer prices 1)Oil prices (EUR per barrel) 2)
Teollisuuden tuottajahinnat1)Öljyn hinta (euroa/barreli) 2)
Commodity prices 3)
Raakaaineiden hinnat 3)
Sources: Eurostat, Thomson Financial Datastream and Hamburg Institute of International Economics.1) Excluding construction.2) Brent Blend (for one-month forward delivery).3) Excluding energy; in EUR.
Lähteet: Eurostat, Thomson Financial Datastream ja HWWA.1) Ei sisällä rakentamista.2) Brent Blend -laatu (yhden kuukauden kuluttua tapahtuvaan toimitukseen).3) Ei sisällä energian hintaa; hinnat euroina.
Chart 21 Breakdown of HICP inflation: mainsub-components
Kuvio 21. YKHI-inflaatio: tärkeimmät erät
(annual percentage changes; monthly data)
(vuotuinen prosenttimuutos, kuukausihavaintoja)
1.0 total HICP excl. energy and unprocessed foodprocessed foodnon-energy industrial goodsservices
Jalostetut elintarvikkeet Muut teollisuustuotteet kuin energia Palvelut
Source: Eurostat.Note: Due to rounding, the contributions do not add up exactlyto the overall index.
Tämä aiheutti voimakkaita nousupaineita energian kuluttajahintoihin euroalueella.
after 3.0% in 2003.
minen.
Their contribution of 0.4percentage point to the average annualinflation rate in 2004 was the highest in fouryears (see Chart 22).
Vaikka öljyn hinta aiheutti huomattavianousupaineita euroalueen kuluttajahintoihin,nähtävissä ei juuri ollut viitteitä siitä, että inflaatiopaineet olisivat kasvamassa euroalueella.
conditions, had a moderating influence onoverall HICP developments. However, HICPinflation remained slightly above 2% until theend of the year.
Tuottajahintojen vuotuinen nousuvauhti oli2,3 % vuonna 2004, kun se vuonna 2003 oliollut 1,4 %.
Other sources of external inflationarypressures were also at work in 2004.
Tämä johtui lähinnä energian ja välituotteiden hintojen noususta.
Inparticular, non-oil commodity prices increasedstrongly in the first half of the year, beforemoderating.
Hintojen nousuei kuitenkaan näytä merkittävästi välittyneentuotantoketjun loppuvaiheisiin.
However, the significantappreciation of the euro partly offset theinflationary impact of both oil and non-oilcommodity prices.
Myös palkkojen nousu pysyi maltillisena vuonna 2004, mihin vaikuttivat talouskasvun jatkuminen hitaana ja työmarkkinoiden kehitys.