natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Government finance statistics To carry out the analysis required for monetary policy, the ECBand the ESCB need comprehensive and reliable governmentfinance statistics based on the ESA 95. Government financestatistics form an important part of the integrated system ofsectoral non-financial and financial accounts for the euro area.The annual government finance data are given in three majortables showing euro area time series on i) revenue andexpenditure, ii) government debt and iii) the relationship betweenthe government deficit and the change in government debt.
Julkisyhteisöjen rahoitustilastot Rahapolitiikan edellyttämän analyysin tekemistä varten EKP ja EKPJtarvitsevat kattavat ja luotettavat EKT 95:n mukaiset tilastotiedotjulkisyhteisöjen rahoituksesta.Julkisyhteisöjen rahoitustilastot ovatkeskeinen osa yhtenäistä euroalueen ei-rahoitussektorin jarahoitussektorin tilinpitoa koskevaa järjestelmää.Vuosittaisetjulkisyhteisöjen rahoitusta koskevat tiedot esitetään kolmessataulukossa euroalueen aikasarjoina, jotka koskevat i) tuloja jamenoja, ii) julkisyhteisöjen velkaa ja iii) julkistalouden alijäämän jajulkisyhteisöjen velan välistä suhdetta.
Thegovernment deficit and debt for the individual euro area countriesare also shown.To compile the euro area aggregates, additionalinformation is needed on transactions between the Member States and the European Community institutions.
Julkistalouden alijäämä javelka esitetään myös jokaisessa euroalueen maassa erikseen.Euroalueen aggregaattitilastojen laatimisessa tarvitaan tietoja EU:njäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön toimielinten välisistätaloustoimista.
Quarterlygovernment finance data showing revenue and expenditure forthe euro area are also published.
Lisäksi julkaistaan neljännesvuosittaiset julkisyhteisöjenrahoitustilastot tuloista ja menoista koko euroalueella.
CHART VIIGeneral government revenue, expenditure and deficit in the euro area(as a percentage of GDP)
KUVIO 7.Julkisyhteisöjen tulot ja menot sekä julkistalouden alijäämä euroalueella(prosenttia bruttokansantuotteesta)
Components do not add up to the aggregate due to rounding.
Alijäämä (oikeanpuoleinen asteikko)
deficit (right-hand scale) revenue (left-hand scale)expenditure (left-hand scale)
Tulot (vasemmanpuoleinen asteikko)Menot (vasemmanpuoleinen asteikko)
MEDIUM-TERM PLANS
KESKIPITKÄN AIKAVÄLIN SUUNNITELMA
WHERE CAN THE STATISTICS BE FOUND?
MISTÄ TILASTOJA SAA?
A wide range of statistics is published in monthly and quarterlypress releases and in the “Euro area statistics” section of the ECB’s Monthly Bulletin.
Monia tilastoja julkaistaan kuukausittain ja neljännesvuosittainlehdistötiedotteissa ja EKP:n Kuukausikatsauksen osassa”Euroalueen tilastot”.
Statistics on recent economicdevelopments in the euro area and the EU Member States arealso summarised in the ECB’s practically sized Statistics Pocket Book .
Euroalueen ja EU:n jäsenvaltioidentalouskehitystä kuvaavat tuoreimmat tilastot julkaistaan myöstiivistelmänä EKP:n taskukokoisessa tilastokirjasessa (Statistics Pocket Book).
The Pocket Book also contains various comparisons ofthe euro area, the EU, the United States and Japan.To receivethese publications free of charge, please contact the ECB at theaddress given on the back of this leaflet.
Kirjasessa myös vertaillaan euroaluetta, EU:ta,Yhdysvaltoja ja Japania koskevia tietoja. Näitä julkaisuja voi tilatamaksutta EKP:stä (osoite esitteen lopussa).
A major objective for euro area statistics is the integration ofthe different economic and financial statistics in a comprehensiveframework of quarterly accounts by institutional sector.
Eräs tärkeä tavoite euroalueen tilastoinnissa on yhdistää erilaisettalous- ja rahoitustilastot ja laatia kattavat neljännesvuosittaisettilinpidot, joissa käytettäisiin luokitusta institutionaalisen sektorinmukaan.
Theseaccounts will cover financial and non-financial corporations,general government and households, and will incorporate linkswith economic agents outside the euro area.
Mukana olisivat niin rahoituslaitokset ja eirahoituslaitokset kuin julkisyhteisöt ja kotitaloudetkin, ja tietojaannettaisiin myös yhteyksistä euroalueen ulkopuolisiin taloudellisiintoimijoihin.
This will improvethe consistency between non-financial and financial variablesand thereby facilitate sectoral analysis.The development of newand enhanced statistics, for example on non-monetary financial intermediaries, is also a high medium-term priority.
Näin parannettaisiin rahoitusmuuttujien ja muidenkuin rahoitusmuuttujien yhdenmukaisuutta, mikä helpottaisisektorikohtaista analyysia. Uusien, parannettujen tilastojenkehittäminen esimerkiksi muista rahoituksenvälittäjistä kuinrahalaitoksista on tärkeää keskipitkällä aikavälillä.
It will alsosupport this objective and further strengthen the statistical basisfor the monetary policy of the ECB and other ESCB tasks.
Näin tuetaanedellä mainittua tavoitetta ja luodaan entistä vahvempi tilastollinenpohja EKP:n rahapolitiikkaa ja muita EKPJ:n tehtäviä varten.
All statistics can also be found in the statistics section of the ECB’s website (www.ecb.int). Detailed documentation ondefinitions and concepts used for the various statistics (includingall relevant legal acts) is also presented on the website.
Kaikki tilastot löytyvät myös EKP:n verkkosivuilta (www.ecb.int)kohdasta Statistics.Verkkosivuilla julkaistuista teksteistä (esim.tilastoihin liittyvistä säädöksistä) löytyy myös yksityiskohtaistatietoa eri tilastojen määritelmistä ja käsitteistä.
For further information,contact the ECB’s Press and Information Division (tel.: +49 69 1344 7454 or 7455, fax +49 69 1344 7404)or send an e-mail to: info@ecb.int.
Lisätietoja antaa EKP:n tiedotusosasto, puh. +49 69 1344 7454tai 7455, faksi +49 69 1344 7404, sähköposti info@ecb.int.
ADDRESS
KÄYNTIOSOITE:
POSTAL ADDRESS
POSTIOSOITE
THE EUROSYSTEM’S VIEW OF A “SEPA FOR CARDS”
MAKSUKORTTIEN SEPA – EUROJÄRJESTELMÄN NÄKEMYS
EXECUTIVE SUMMARY formerly resulted in the national segmentation of the euro area have been eliminated.
TIIVISTELMÄ infrastruktuurin tarjoajien markkinoilla on kilpailua;
There are currently more than 350 million cards in circulation in the euro area, which are used to make more than 12 billion payment transactions and 6 billion cash withdrawal transactions per year.
Euroalueella on käytössä yli 350 miljoonaa maksukorttia, ja niillä suoritetaan vuosittain yli 12 miljardia maksua ja 6 miljardia käteisnostoa.
The Single Euro Payments Area (SEPA) project will have a tremendous impact on the card payment industry, and the Eurosystem’s stance will be critical in helping the market to move in a direction which maximises the benefits for Europe’s citizens.
Yhtenäisen euromaksualueen (SEPA) toteutumisella on valtaisa vaikutus maksukorttialaan. Eurojärjestelmä ohjaa markkinoita kehittymään niin, että Euroopan kansalaiset hyötyvät mahdollisimman paljon.
THE CURRENT SITUATION IN THE EURO AREA
TÄMÄNHETKINEN TILANNE EUROALUEELLA
The SCF has been adopted by the European Payments Council (EPC).
SEPA-korttiohjeiston on laatinut European Payments Council -yhteistyöjärjestö (EPC).
While acknowledging the usefulness of this document, the Eurosystem however considers that the SCF is rather general and leaves too much room for interpretation concerning practical implementation.
Eurojärjestelmä pitää SEPA-korttiohjeistoa hyödyllisenä mutta varsin yleisluontoisena, sillä se jättää käytännön toteuttamiseen liikaa tulkinnanvaraa.
Moreover, the Eurosystem is concerned that the implementation of a SEPA for cards may lead to increases in card fees and could thus be paradoxically detrimental to European citizens and merchants.
Eurojärjestelmä pelkää, että SEPA saattaisi johtaa korttimaksujen nousuun, jolloin siitä olisikin haittaa Euroopan kansalaisille ja kauppiaille.
In response, this report seeks to complement the SCF by clarifying a number of public policy provisions.
Tämän raportin tarkoituksena on täydentää SEPA-korttiohjeistoa selventämällä eräitä yleisiä toimintaohjeita.
Currently, there is at least one national card scheme operating in each euro area country.
Tällä hetkellä jokaisessa euroalueen maassa toimii ainakin yksi kansallinen maksukorttiohjelma.
To allow cards to be used outside the country of issuance, national cards are often “co-branded” with Visa or MasterCard.
Jotta kortteja voitaisiin käyttää myös liikkeeseenlaskumaan ulkopuolella, kansallisiin kortteihin yhdistetään usein Visa- tai MasterCard-ominaisuus.
When the card is used within the country of issuance, it is usually the national brand which is activated, whereas outside the country of issuance (within the euro area or beyond), the international brand is used.
Liikkeeseenlaskumaassa maksetaan useimmiten kansallisella kortilla, kun taas muissa maissa (euroalueella ja sen ulkopuolella) maksettaessa käytetään siihen liitettyä kansainvälisen korttiohjelman maksuominaisuutta.
In Europe, national card schemes are generally very efficient and relatively inexpensive for both cardholders and merchants.
Euroopan kansalliset korttiohjelmat ovat yleisesti ottaen hyvin tehokkaita ja suhteellisen edullisia niin kortinhaltijoille kuin kauppiaillekin.
THE EUROSYSTEM’S VIEW OF A SEPA FOR CARDS
MAKSUKORTTIEN SEPA – EUROJÄRJESTELMÄN NÄKEMYS
Ideally, citizens should be able to use their cards anywhere in the euro area.
Maksukorttien yhtenäisellä euromaksualueella
A SEPA for cards will have the following characteristics:
Maksukortteja olisi voitava käyttää kaikkialla euroalueella, ja niiden käyttö- ja hyväksymisedellytysten tulisi olla samat kaikkien maiden kortinhaltijoille ja kauppiaille.
1) consumers can choose among a diversity of competing payment card schemes that do not have a pre-assigned priority in use at point-of-sale (POS) terminals;
SEPA-korttioh-jeistossa määritellään kolme eri toimintamallia korttiyhtiöille, jotka haluavat tarjota ohjeiston mukaisia tuotteita (malleja voidaan myös yhdistellä):
1) replace the national scheme by an international scheme (provided the latter is SCF-compliant).
1) Vaihdetaan kansallisten korttien tilalle jotkin SEPA-korttiohjeiston mukaiset kansainväliset kortit.
In this case, cobranding is no longer needed, as crossborder and national transactions are automatically covered by the same schemes;
Tässä tapauksessa yhdistelmäkortit eivät ole enää tarpeen, sillä sekä rajat ylittävät että kansalliset maksut hoituvat automaattisesti samalla kortilla.
3) all technical and contractual provisions, business practices and standards which had
2) maksukorttimarkkinat ovat luotettavat ja kustannustehokkaat, ja myös palvelun- ja
2) evolve through alliances with other card schemes or through expansion to the entire euro area.
2) Kehitetään yhteistyötä muiden liikkeeseenlaskijoiden kanssa tai laajennutaan koko euroalueelle.
ECBThe Eurosystem’s view of a “SEPA for cards”November 2006
EKPMaksukorttien SEPA – eurojärjestelmän näkemys Marraskuu 2006
3) cobrand with an international card scheme (as is already the case in most countries today), provided that both schemes in question are SCF-compliant.
3) Lasketaan liikkeeseen yhdistelmäkortteja, joissa on kansallisen maksuominaisuuden lisäksi jonkin kansainvälisen korttiohjelman maksuominaisuus (useimmissa maissa on jo tällaisia kortteja), kunhan kumpikin ohjelma on SEPA-korttiohjeiston mukainen.
The Eurosystem expects national card schemes to define their strategy as soon as possible, either by elaborating a business plan to become SEPA-compliant, or by joining an alliance which will elaborate such a plan.
Eurojärjestelmä edellyttää, että kansalliset korttiohjelmat määrittävät strategiansa mahdollisimman pian. Ne voivat laatia SEPAn vaatimusten täyttämiseen tähtääviä liiketoimintasuunnitelmia joko itsekseen tai yhteistyössä.
A SEPA FOR CARDS: ISSUES AND CHALLENGES schemes have functioned with very similar business models, with relatively high cost structures and high interchange fees, which leads the Eurosystem to fear that competition limited to these two systems would be insufficient to maintain the present low level of fees in Europe.
MasterCard-yhtiöt ovat halukkaita tuottamaan euroalueen sisäisiä maksukorttipalveluja, mutta samalla se on huolissaan mahdollisuudesta, että euroalueen pankeissa ei pian olisikaan tarjolla kuin näiden kahden kansainvälisen maksukorttiyhtiön kortteja. Molemmissa korttiohjelmissa on suhteellisen raskas kustannusrakenne, ja niissä peritään korkeita siirtomaksuja.
Additional worries are triggered by uncertainties about the governance of the two systems.
Eurojärjestelmä pelkää, että jos Euroopan maksukorttimarkkinoilla on vain näiden kahden yhtiön korttiohjelmia, kilpailu ei riitä pitämään maksuja nykyisellä alhaisella tasolla.
For reasons external to Europe, MasterCard has abandoned the userdriven model in favour of a shareholder-driven solution, and Visa has recently announced similar intentions.
MasterCard on Euroopasta riippumattomista syistä siirtynyt kaikkialla käyttäjälähtöisestä toimintamallista osakaslähtöiseen malliin, ja Visa on hiljattain ilmoittanut samansuuntaisista aikeista.
In a market with insufficient competition, such a decision would lead to upward pressure on fees.
Jos markkinoilla ei ole riittävästi kilpailua, tällainen päätös aiheuttaa maksujen korotuspaineita.
However, Visa has not replaced its userdriven model in Europe and this may stimulate competition, since the governance of the two international schemes will henceforth follow two different models.
Euroopassa Visa ei kuitenkaan ole luopunut käyttäjälähtöisestä mallista, mikä tarkoittaa, että näiden kahden yhtiön kansainvälisiä korttiohjelmia hallinnoidaan eri toimintamallien mukaan. Tämä saattaa edistää kilpailua.
However, Visa Europe’s decision is too recent to be thoroughly assessed.
On kuitenkin huomattava, että Visa Europen päätös on niin tuore, että sen vaikutusta ei voida vielä arvioida perusteellisesti.
Option 1, i.e. the replacement of a national scheme by an international one, requires that the international card schemes define and implement a new unified card service for the entire euro area.
Toimintamallissa 1, jossa kortit vaihdetaan suoraan kansainvälisen korttiohjelman kortteihin, valittujen kansainvälisten korttiohjelmien on siirryttävä tarjoamaan samoja maksukorttipalveluja koko euroalueella.
Co-branding, i.e. Option 3, is already widely used today by national schemes. Cobranding offers banks the possibility of providing a single service to cardholders and merchants throughout the euro area.
Useat pankkiyhteisöt suunnittelevat luopuvansa kansallisista korttiohjelmistaan ja siirtyvänsä käyttämään liiketoiminnassaan kansainvälisiä korttiohjelmia.
However, cobranding as a solution would merely perpetuate the present situation, whereby a multiplicity of schemes are protected from competition by national borders. If most schemes were to opt for cobranding and if this situation were to become permanent, SEPA would neither benefit from economies of scale nor from competition, as national schemes would most probably retain national business, and only crossborder transactions would be routed through international card schemes.
Päätös lakkauttaa kansalliset korttiohjelmat ja ottaa käyttöön jokin kansainvälinen ohjelma saattaa perustua jompaankumpaan seuraavista syistä: 1) näin voidaan mukautua SEPA-korttiohjeiston vaatimuksiin helposti ja nopeasti, ja 2) ratkaisu on pankeille houkutteleva, sillä kansainvälisissä korttiohjelmissa siirtomaksut ovat yleensä korkeammat kuin kansallisissa ohjelmissa (ja pankkijärjestelmä yleensä pitää osan siirtomaksuista itsellään).
Therefore, even if all participating schemes are SEPA-compliant, cobranding cannot represent the only or even the main long-term solution for SEPA (although it could help banks to fulfil their SEPA objectives for 2008 and 2010).
Eurojärjestelmä pitää kehitystä kuitenkin huolestuttavana, sillä se saattaisi johtaa erityisesti kauppiailta perittävien maksujen nousuun, mikä olisi ristiriidassa SEPAn tavoitteiden kanssa.
THE NEED FOR A EUROPEAN CARD SCHEME
Eurojärjestelmä pitää myönteisenä, että Visa- ja
Several banking communities envisage sooner or later abandoning their national schemes and moving their business to the international card schemes.
Toimintamalli 3 eli yhdistelmäkorttimalli on tällä hetkellä jo laajalti käytössä kansallisissa korttiohjelmissa.
The decision to close national card schemes and replace them with an international one may be driven by the following two considerations: 1) this represents a quick and easy way to adapt to the SCF, and 2) this is an attractive solution to banks as international card schemes typically apply higher interchange fees than national schemes (and the latter tend to be partly retained by the banking system).
Sen ansiosta pankit voivat tarjota kortinhaltijoille ja kauppiaille samoja palveluja koko euroalueella.
The Eurosystem is however concerned about such an evolution, as this could lead to an increase in the fees paid, in particular by merchants, which directly contradicts the objectives of SEPA.
Tämä ratkaisu olisi kuitenkin vain jatkoa nykytilanteelle, jossa kansalliset rajat suojaavat korttiohjelmia kilpailulta.
While the Eurosystem welcomes the willingness of Visa and MasterCard to offer domestic card services for the euro area, it is deeply concerned about a possible evolution whereby the two international card schemes progressively become the only providers of card payment services offered by banks in the euro area. Up to now, the two
Jos valtaosa korttiohjelmista valitsisi yhdistelmäkorttimallin ja jos tilanne jäisi pysyväksi, sen enempää mittakaavaedut kuin kilpailukaan eivät edistäisi SEPAn toteutumista, sillä kansalliset maksut hoidettaisiin luultavimmin yhä kansallisten korttiohjelmien kautta ja vain rajat ylittävissä maksuissa käytettäisiin kansainvälisiä korttiohjelmia.
Option 2 of the SCF envisages two sub-options whereby the emergence of a European card scheme could be encouraged: 1) expansion to
Siksi yhdistelmäkorttimalli ei voi jäädä ainoaksi tai edes pääasialliseksi pitkän aikavälin ratkaisuksi siinäkään tapauksessa, että kaikki korttiohjelmat olisivat SEPA-korttiohjeiston mukaisia (vaikka malli saattaisikin auttaa pankkeja vuosille 2008 ja
consistent stance should be adopted across the euro area.
2010 asetettujen SEPA-tavoitteiden saavuttamisessa).
In case the Commission’s policy substantially differs from today’s situation, appropriate adaptation times would have to be provided in order to avoid market disruption.
TARVITAAN EUROALUEEN LAAJUINEN MAKSUKORTTIOHJELMA
the euro area, which implies making significant efforts to publicise the brand and get it accepted by merchants outside its country of origin, and 2) alliances, which require agreements between schemes that continue to function independently.
SEPA-korttiohjeiston toimintamallissa 2 on kaksi vaihtoehtoista ratkaisua, joilla voitaisiin edistää eurooppalaisten maksukorttiohjelmien luomista: 1) Korttiohjelmat levittäytyvät koko euroalueelle.
There is no reason why full transparency should not be ensured in the field of interchange fees.
Vaaditaan kuitenkin huomattavia mainostusponnistuksia, ennen kuin kauppiaat alkavat hyväksyä myös ulkomaisten ohjelmien kortteja.
Therefore, they should be publicly available on the internet, and the calculation method used to determine them should, if possible, be approved by the competent authorities.
2) Kehitetään korttiohjelmien välistä yhteistyötä, eli itsenäisesti toimivat ohjelmat solmivat keskinäisiä sopimuksia.
FOSTERING COMPETITION
neuvotella keskenään palvelumaksuista.
The move to SEPA should improve the quality of payment services and reduce their cost to society.
Siirtomaksujen julkisuus pystyttäneen turvaamaan SEPAssa.
Competition pressures would contribute to reaching these objectives. Competition should take place at three levels: 1) between issuing and acquiring banks, 2) between card schemes, and 3) in the processing of card payments.
Siirtomaksujen tulisi olla kaikkien vertailtavissa Internetissä, ja niiden määrittämisessä käytetyille laskelmille pitäisi mahdollisuuksien mukaan hankkia toimivaltaisten viranomaisten hyväksyntä.
These two solutions would allow the valuable experience of national card schemes in Europe to be retained, and would also create more competition in the European card market.
Näiden kahden mallin avulla voitaisiin säilyttää Euroopan kansallisten korttiohjelmien arvokas kokemuspohja ja lisätä kilpailua Euroopan maksukorttimarkkinoilla.
For these reasons, the Eurosystem expects at least one European card scheme to emerge in the coming years.
Eurojärjestelmä odottaa, että lähivuosina syntyy ainakin yksi euroalueen laajuinen maksukorttiohjelma.
It will be up to the banks to decide whether this scheme (or schemes) has international reach or will simply be co-branded with the international card schemes to offer payment services outside the euro area; in both cases, such (a) scheme(s) would be a key factor in enhancing diversity and competition in the market.
Pankit ratkaisevat, tuleeko euroalueen yhteisistä korttiohjelmista jo itsessään kansainvälisiä vai perustuvatko ne yhdistelmämalliin, jossa kansainväliset korttiohjelmat vastaavat euroalueen ulkopuolisista maksupalveluista. Kummassakin tapauksessa euroalueen yhteiset korttiohjelmat tulevat lisäämään monimuotoisuutta ja kilpailua markkinoilla.
With regard to co-branding, Visa and MasterCard should not prevent European banks from cobranding their European card schemes with them, regardless of whether this cobranding is designed to obtain full euro area or international-wide reach.
Yhdistelmäkorttimallissa Visan ja MasterCardin tulisi tukea eurooppalaisten pankkien korttiohjelmien yhdistämistä Visa- ja MasterCard-ohjelmiin riippumatta siitä, onko yhdistelmämallin tarkoituksena saavuttaa euroalueen laajuinen vai maailmanlaajuinen kattavuus.
Interchange fees, which are paid by the acquirers (and ultimately by the merchants) to the issuing banks, have been an efficient instrument in promoting the adoption of cards by European citizens.
SEPAn käyttöönoton pitäisi parantaa maksupalvelujen laatua ja vähentää yhteiskunnalle aiheutuvia kustannuksia.
The Commission has issued the Sector Inquiry Report on cards, which dealt mainly with interchange fees, and left the general impression that an abolition of interchange fees could be envisaged.
Kilpailua tulisi olla kolmella tasolla: 1) korttien liikkeeseenlaskijapankkien ja maksupäätetapahtumia hyvittävien/välittävien pankkien välillä, 2) eri korttiohjelmien välillä ja 3) korttimaksujen käsittelyssä.
The Eurosystem invites the Commission to announce as soon as possible its policy with regard to interchange fees, as such an announcement would give clear guidance for banks and schemes seeking to develop sustainable business models for SEPA.
Siirtomaksut, joita maksupäätetapahtumien hyvittäjät/välittäjät (mutta viime kädessä kauppiaat) maksavat korttien liikkeeseenlaskijapankille, ovat olleet tehokas ponnin sille, että Euroopan kansalaisia on kannustettu hankkimaan maksukortteja.
For level playingfield reasons, the decisions of European and national competition authorities should be aligned and a
Siirtomaksut voivat kuitenkin myös olla esteenä kilpailulle, sillä ne heikentävät kauppiaiden ja maksupäätetapahtumien hyvittäjien/välittäjien mahdollisuuksia
As explained above, there is a genuine risk that the solutions chosen by banks to comply with SEPA could lead to price increases.
– palvelumaksuihin liittyvät rajoitukset rajat ylittävien maksutoimitusten hyvittämisessä/välittämisessä
In view of the above, a SEPA-compliant card scheme is one that complies with the provisions of the SCF and takes into consideration the following needs:
– kielto, että kauppiaat eivät saa laskuttaa kortilla maksamisesta, vaikka korttimaksuista aiheutuisi heille ylimääräisiä kustannuksia
– to offer the same service to merchants and cardholders, wherever the scheme operates in the euro area – the various add-ons should not hamper interoperability;
– kauppiaiden velvoittaminen hyväksymään kaikki jonkin tietyn liikkeeseenlaskijan korttiohjelmat.