natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Only political parties and movements, either represented by own lists or as coalitions by joint lists, will have the right to participate in them, not independent candidates, and they shall have to pass a 5% threshold in proportional elections to win seats in the assemblies.
Itsenäisillä ehdokkailla ei ole vaalioikeutta, vaan ainoastaan poliittisel puolueet ja liikkeet saavat asettaa vaaliin joko omat tai yhteiset ehdokaslistat.
The deputies of the regional assemblies will elect a regional council from amongst themselves consisting of seven, nine or eleven members depending once again on the number of inhabitants living in the region.
Vaaleissa sovellettavan suhteellisen vaalitavan mukaisesti edustajapaikan saaminen edellyttää listalla 5 ' < äänikynnyksen ylittämistä. Paikkojen määrä vaihtelee alueen asukasmäärän mukaan 45 ja 65 välillä. Aluevaltuustojen sisäisestä organisaatiosta määrätään, eitä niiden on perustettava vähintään kolme pakollista valiokuntaa: talousvaliokunta. valvontavaliokunta ja koulutusvaliokunta. Aluevalluusto valitsee keskuudestaan alueen väkiluvun perusteella 7.
Subsequently, it shall be with the members of the council to elect their chairman (pøedseda) and vice-chairmen.
9 tai II jäsentä alueneuvostoon. Alueneuvosto puolestaan valitsee itselleen puheenjohtajan (predseda) ja varapuheenjohtajat.
Furthermore, after the entering into force of the legal framework, an Office of Administration (krajsky urad) will be established in each region to manage organisational matters and to execute administrative tasks.
Kun oikeudelliset puitteet on saatettu asianmukaisesti voimaan, perustetaan ¡okaiselle alueelle hallintovirasto (krajsky urad). jonka tehtävänä on huolehtia organisatorisista kysymyksistä ja hallinnollisista tehtävistä.
Share of votes (%) 1
Ääniosuus (9c)
Civic Democratic Party (ODS) Social Democrats (èSSD) Communists (KSCM) Christian Democrats (KDU/CSL)
Demokraattinen kansalaispuolue (ODSι Sosiaalidemokraattinen puolue iCSSDi Kommunistinen puolue iKSCMi Kristillisdemokraattinen puolue iKDL/CSLi
Union of Independence (US, recruited from an unsatisfied wing of ODS)
Itsenäisyyden liitto ι IS. joka on muodostettu ODS:n tyytymättömien ryhmästäι 5.5 IllUUl puolueel (riippum.inom.it ehdokkaat! 28.47
As regards the future establishment of the 14 regions, members of ODS are, generally speaking, still sceptical as they fear an increase of bureaucratisation and the transfer of competencies from the district level to the regions.
ODS:n jäsenet suhtautuvat 14 alueen muodostamiseen yleensä yhä epäilevästi, koska he pelkaiv.it bvrokralun hsuntvvan μ toimivaltaa siirtyvän piirikunnilta alueille.
Hence they argue that the distance between the state and its citizens will grow by establishing the new regions and thus weakening the districts' role.
Nain ollen he katsovat, eitä uusien alueiden perustaminen etäännyttää valtiota kansalaisista, koska piirikuntien roolia heikennetään.
On the other hand, ESSD and KDU/ESL have supported regional reforms because of its supposed advantages with respect to a more efficient vertical distribution of tasks.
Toisaalta CSSD ja KDU/CSL kannattavat alueuudistuksia. koska niiden oletetaan tehostavan vertikaalista tehtävien jakoa.
5.4 Direct channels of representation at the European level
5.4 Suora edustus Euroopan tasolla
Considering the current state of territorial reforms in the Czech Republic it is hardly surprising that, up to now, the discussion about possibilities for a direct representation of Czech regional and/or local authorities at the European level plays a subordinate role at best.
Ottaen huomioon Tsekin tasavallan alueellisen hallintorakenteen uudistuksen nykyvaiheen, ei ole yllättävää, että keskustelu Tsekin alue- ja paikallisviranomaisten tai molempien mahdollisesta konkreettisesta edustuksesta unionin tasolla ei ole tärkeimmällä sijalla.
At the moment only the capital city of Prague is planning to set up an office in Brussels as soon as possible.
Nykytilanteessa ainoastaan pääkaupungilla Prahalla on suunnitelmia avala toimisto Brysselissä mahdollisimman pian.
On the other hand, only the AMTCR has explicitly declared that the association would not be able to finance additional staff in Brussels.
Toisaalta ainoastaan kaupunkien ja kuntien liitto AMTCR on selkeästi ilmoittanut, ettei sillä ole varaa palkata lisähenkilökuntaa Brysseliin.
As of
Ajankohta
Area of the state territory (km2) (data includes 1,520 islands
Valtion pinta-ala (knr) (sisältää 1 520 Itämeren saarta) h > kimaispintti-uhi 45 226 nuiü-ttliíf 43 21 1 veíala 2 015
GDP real growth (%)
BKT:n todellinen kasvu (9c)
Inflation (%) year-on-year
Inflaatio (9c) (12 kk:n jakso)
January 2000
3.2 tammikuu 2000
Unemployment (%)
Työttömyys (9c)
January 2000
5.4 tammikuu 2000
The first phase of local government reform started in 1989 with the approval of the Foundations of Local Government Act, which established two-tier local government in Estonia.
Paikallishallinnon uudistuksen ensimmäinen vaihe alkoi vuonna 1989, jolloin hyväksyttiin paikallishallintolain perusteet. Laissa säädettiin Viron kaksitasoisesta paikallishallinnosta.
The new, first tier was formed by municipalities, boroughs and towns, and the second tier by counties and independent cities.
Ensimmäisen ja uuden tason muodostivat kunnat, maalaiskunnat ja kaupungit ja toisen tason läänit ja riippumattomal kaupungit.
For attaining the status of local government, an applicant municipality, borough or town had to present its socioeconomic development plan and draftstatute to the Expert Commission on Public Administration Reform.
Paikallishallintoyksikön aseman saamiseksi edellytettiin, että sitä hakeva kunta, maalaiskunta lai kaupunki esittää julkishallinnon uudistuksen asiantuntijakomitealle sosiaalis-taloudellisen kehityssuunnitelman ja luonnoksen kunnallissäännöksi.
The second stage of local government reform started with the adoption of the Constitution of the Republic of Estonia by referendum on 28 June 1992.
Paikallishallinnon uudistuksen toinen vaihe käynnistyi, kun Viron tasavallan perustuslaki hyväksyttiin 28. kesäkuuta 1992 järjestetyssä kansanäänestyksessä.
According to Article 154 of the Constitution, all local issues should be resolved and managed by local governments, which shall operate independently pursuant to law.
Perustuslain 154 artiklan mukaan paikallisien kysymysten ratkaiseminen ja asioiden hoito kuuluu paikallishallinnolle, joka toimii itsenäisesti lain puitteissa.
Article 155 specifies this principle by declaring that "the units of local government are municipalities and towns".
Perustuslain 155 artiklassa periaatetta täsmennetään toteamalla, eitä "paikallishallinnon yksiköitä ovat kunnat ja kaupungit".
The legal definition of local government is further developed in the Local Government Organisation Act which was passed in 1993.
Paikallishallinnon oikeudellista määritelmää on täsmennetty vuonna 1993 annetussa paikallishallinnon organisaatiota koskevassa laissa.
Paragraph 2 of this law provides that local government is the right, authority and duty of the democratically formed institutions of a rural municipality or city to organise and manage local issues independently pursuant to law and based on the legitimate needs and interests of the residents of the rural municipality or city.
Lain 2 artiklassa säädetään, eitä paikallishallintoon sisältyy maaseutukuntien tai kaupunkien demokraattisesi! muodostettujen instiiuuiioiden oikeus, toimivalta ja velvollisuus organisoida ja hoilaa paikallisia tehtäviä itsenäisesti, lakia noudattaen ja paikallisten asukkaiden oikeutettujen tarpeiden ja etujen pohjalta.
After the Local Government Organisation Act had entered into force, 15 county councils were reorganised into regional units of the central government.
Lain voimaantulon jälkeen maan 15 lääniä järjestettiin hallinnollisesti uudelleen keskushallinnon alueellisiksi yksiköiksi.
Beyond the Constitution and the Local Government Organisation Act there were passed several other laws which complete the legal framework for local government in Estonia, namely the Rural Municipality and City Budgets Act (1993), the Local Taxes Act (1994), the State Budget and Rural Municipality or City Budget Relationship Act (1995), the Government of the Republic Act (1995), the Territory of Estonia Administrative Division Act (1995), the Public Service Act (1995) and the Local Government Council Election Act (1996).
Perustuslain ja paikallishallinnon organisaatiota koskevan lain lisäksi on Virossa kunnallishallinnon oikeuskehyksen täydentämiseksi säädetty useita muita lakeja, kuten maaseutukuntien ja kaupunkien talousarviolaki ( 1993). laki kunnallisverotuksesta ( 1994). laki valtion talousarvion sekä kuntien ja kaupunkien talousarvioiden suhteesta (1995). laki tasavallan hallituksesta (1995). laki Viron alueen hallintojaosta (1995). laki julkisista palveluista (1995) ja laki kunnallisvaaleista (1996).
Based on this legal framework local government in Estonia is characterised by the following basic features:
Tämän oikeusperustan nojalla Viron kunnallishallinnolle ovat tyypillisiä seuraavat piirteet:
• Duties may be transferred to local government only by law or by agreement with the local authorities concerned.
• Tehtävien siirtäminen paikallishallinnolle edellyttää lakia tai sopimusta ao. paikallisviranomaisten kanssa.
• Local government bodies have their own budget.
Valtiotasolla paikallishallinnon elimille siirrettyjen tehtävien hoitamisesta aiheutuvat kulut tulee rahoittaa valtion talousarviosta. • Paikallishallinnon elimillä on omat talousarvionsa.
They are entitled to levy taxes and to impose duties.
Niillä on oikeus kantaa veroja ja periä maksuja.
• Boundaries of local government units should not be altered without considering the opinion of the local authorities concerned. • Local government bodies are entitled to enter into unions and to establish joint agencies with other local authorities.
• Paikallishallinnon yksiköiden rajoja ei saa muuttaa kuulematta ao. viranomaisten mielipidettä.
• The responsibility for the administration of local government and the supervision of the activities of local authorities must be ruled by law (currently this supervision is performed by the "Legal Chancellor", the "County Governors" and the "State Audit Office").
• Paikallishallinnon elimet voivat muodostaa keskenään liittoja ja perustaa yhteisiä laitoksia muiden paikallisviranomaisten kanssa. • Paikallisviranomaisiin kohdistuvan hallinnoinnin ja niiden toiminnan valvonnan tulee perustua lakiin (nykyään valvonnasta vastaavat oikeuskansleri, maaherrat ja valtion tilintarkastustoimisto)
Until about 1994 the number of local selfgovernment units had steadily increased.
Vuoteen 1994 paikallishallintoyksiköiden lukumäärä kasvoi tasaisesti.
In order to reverse this trend and arguing that this would result in an improvement of public services' quality and in getting economically more viable entities, the Estonian Government adopted a
Viron hallitus päätti vuonna 1998 kuntaliitoksiin tähtäävästä uudistussuunnitelmasta, jolla pyrittiin kääntämään tuolloinen kehitys sekä parantamaan julkisia palveluja ja kuntayksiköiden taloudellista kantokykyä.
reform plan for the merger of local government units in 1998.
paikallishallinnon yksiköiden määrä on Virossa laskenut 253:sta 247:ään.
Since then and especially in the wake of the latest elections to local government councils on 17 October 1999, the total number of local government bodies in Estonia has been reduced from 253 to 247 - 42 (formerly 47) towns and 205 (formerly 206) municipalities.
Näistä 42 on kaupunkeja (aiemmin 47) ja 205 (aiemmin 206) maalaiskuntia.
The size of the smallest local unit, Ruhnu, is 63 inhabitants, and the largest, Tallinn, around 440,000; the average size is between 1,000 - 3,000 inhabitants.
Asukasluvultaan pienin on Ruhnun kunta, jossa asukkaita on 63. ja suurin Tallinna, jonka asukasluku on noin 440 000. Keskimääräinen asukasluku on 1 000-3 000 asukasta.
Indeed, there have been very few mergers in the meantime, but it is likely that and the number of municipalities will further decrease in the long run.
Kuntaliitoksia on kuitenkin toistaiseksi toteutunut vain vähän, mutta kuntien lukumäärä tulee todennäköisesti vähenemään pitkällä aikavälillä.
Obstacles and driving forces for the reorganisation of territorial structures
2.1 Poliittisessa keskustelussa hallinnon alueellista hajauttamista tukevat ja vastustavat väitteet
2.1 Pros and cons in the political controversy on régionalisation/décentralisation In Estonia, most administrative traditions which might have been relevant to the reorganisation of territorial structures in the process of transformation were eliminated during half a century under Soviet rule.
Neuvostovallan aikana Virossa hävitettiin puolen vuosisadan aikana useimmat hallintoperinteistä. joista olisi voinut olla siirtymäkaudella hyötyä alueellisien rakenteiden uudelleenjärjestelyssä.
One should always keep in mind that Estonia is the only state within the first group of EU applicant countries which constituted an integral part of the former Soviet Union.
On muistettava, että Viro on EU:n jäsenyyttä ensimmäisessä aallossa hakevista maista ainoa entinen neuvostotasavalta.
Against this background one important rationale for (re-)establishing the first tier only and abolishing a second tier of local government in the beginning of the 1990s was certainly to reduce the power of communist party structures at the regional level.
Tätä taustaa vasten on 1990-luvun alussa tapahtuneen toisen paikallishallintotason lakkauttamisen ja pelkästään yhden tason (uudelleen)perustamisen pontimena epäilemättä ollut pyrkimys heikentää kommunistisen puolueen valtarakenteita aluetasolla.
Since then the reestablishment of an intermediate tier of selfgovernment has never been discussed as a serious political option because the country is simply considered to be too small to need another level of selfgoverning bodies at subnational level.
Väliportaan itsehallintotason perustamisesta ei sittemmin ole keskusteltu varteenotettavana poliittisena vaihtoehtona, koska maata pidetään yksinkertaisesti liian pienenä, eikä toisia alueellista itsehallintotasoa nähdä tarpeellisena.
Furthermore, central government feared from the beginning that the creation of such a second level might weaken its own position.
Lisäksi keskushallinto on alusta lähtien pelännyt, että aluehallinnon luominen heikentää sen asemaa.
Instead, the Estonian government took the putative losses of efficiency caused by the permanently increasing number of local governments during the first years of the transformation process as an opportunity to initiate a programme for merging local government bodies into bigger units.
Sen sijaan Viron hallitus käytti siirtymäkauden ensimmäisille vuosille tyypillistä tehokkuuden laskua, jonka otaksuttiin johtuneen paikallishallintoyksiköiden määrän jatkuvasta lisääntymisestä, perusteena panna käyntiin ohjelma paikallishallinnon yksiköiden sulauttamiseksi suuremmiksi yksiköiksi.
The classic approach of the national government to accelerate this process and to justify existing plans for the forced unification of local entities has been to burden the municipalities with too many tasks compared to their tax base and then to reproach them for being unable to finance the tasks transferred to them.
Perinteinen valtiovallan toimintamalli, jolla on pyritty jouduttamaan sulautumista ja oikeuttamaan pakkoliitossuunnitelmia. perustuu siihen, että ensin kunnille sälytetään niiden veropohjaan nähden liikaa tehtäviä, jonka jälkeen moititaan, ettei kuntien taloudellinen kantokyky riitä niille siirretyistä tehtävistä selviytymiseen.
Obviously, this tactic is also motivated by the government's interest in extending its own power.
Tämän taktiikan taustalla on luonnollisesti mvös keskushallinnon kiinnostus oman valtansa laajentamiseen.
Beyond this motivation, however, most people dealing with local matters in the central government are really convinced that the citizens and especially politicians on the local level are incapable of taking care of their own business to an acceptable degree.
Lisättäköön kuitenkin, että useimmat paikallisasioista keskushallinnossa vastaavat henkilöt ovat aidosti vakuuttuneita siitä, etteivät kansalaiset ja etenkään paikallispoliitikot selviydy paikallistason tehtävistään riittävän hyvin.
This perception goes hand in hand with the observable tendency in some national ministries to develop kind of an "imperial bureaucracy" where citizen participation and political debates are primarily seen as obstacles to the efficient work of the experts.
Tähän vaikutelmaan liittyy tiiviisti eräissä keskushallinnon ministeriöissä vaikuttava pyrkimys kehittää "yleisvaltakunnallista byrokratiaa", jossa kansalaisten osallistumisia ja poliittisia keskustelua pidetään lähinnä asiantuntijoiden työtä haittaavina tekijöitä.
Of course, the requirements of future EU membership of Estonia have considerably influenced the political debate about the need to merge local government units, too.
Tulevaan EU-jäsenyyden Virolle asettamat vaatimukset ovat luonnollisesti vaikuttaneet huomattavasti myös kuntaliitosten tarpeellisuudesta käytävään keskusteluun.
At once, however, the perspective of the forthcoming EU accession played an important role in the political debate about the appropriate number of counties which constitute the basic units of state administration, and not of regional selfgovernment, at the intermediary level in Estonia.
Näköpiirissä oleva EU-jäsenyys vaikutti merkittävästi poliittiseen keskusteluun, jota käytiin valtionhallinnon perusyksikön muodostavien läänien - eikä suinkaan alueluokan itsehallintoyksiköiden - sopivasta lukumäärästä.
According to the supporters of the view that the number of these bodies of subnational state administration should be decreased - a position which has remained irrelevant for the political practice so far - larger entities at regional level would be a necessary precondition for making
Käytännön politiikassa toistaiseksi merkitykseltään vähäiseksi jääneen näkemyksen, jonka mukaan valtion aluehallinnon yksiköiden määrää olisi vähennettävä, kannattajien mielestä nykyistä suuremmat hallintoyksiköt ovat aluetasolla välttämättömiä, jotta EU-jäsenyyden tuomisia eduista voitaisiin hyötyä mahdollisimman paljon.
efficient use of the opportunities coming along with EU membership.
ratkaisevana tekijänä.
Nevertheless, this new strand of the discussion has contributed considerably to the fact that meanwhile the uniting of the 15 existing into 10 counties or even 26 regional entities of territorial state administration is seriously discussed in Estonia.
Keskustelun uusi suunta on kuitenkin osaltaan merkittävästi vaikuttanut siihen, että Virossa harkitaan vakavasti nykyisten 15 läänin yhdistämistä 10:ksi tai vain 26 valtion aluehallinnon yksiköksi.
This would be a further step io sectoral administration, a tendency which can already be observed in the spontaneous and hardly coordinated activities of several central government agencies to move from the county level to a regional division of local units.
Tämä olisi lisäaskel hallinnon alakohtaistamisessa, josta on jo osoituksena useiden keskushallinnon laitosten toimintojen omaehtoinen ja melko koordinoimaton siirtäminen läänitasolta alueittain jakautuneille paikallisyksiköille.
2.2 Demographic and ethnic structure
Väestötieteellinen ja etninen rakenne
Although more than 1/3 of the people living in Estonia are non-Estonian (i.e. Russian) in ethnic origin, the ethnic structure has not played a very significant role in the dispute about the reorganisation of territorial structures in Estonia, at least not in the national discourse.
Vaikka yli kolmasosa Viron väestöstä on muuta kuin virolaista alkuperää (mm. venäläisiä), väestörakenne ei ole vaikultanui merkittävästi ainakaan valtakunnalliseen keskusteluun Viron aluerakenteiden uudelleenorganisoinnista.
Foreigners who live legally in Estonia and have resided within the borders of the corresponding local government legally for at least five years have the right to vote in local government council elections.
Virossa ja samassa kunnassa vähintään viisi vuotta virallisesti asuneilla ulkomaalaisilla on äänestysoikeus kunnallisvaaleissa.
In localities where at least 1/2 of the permanent residents belong to a national minority, everyone has the right to receive responses from public institutions in the language of the national minority.
Silloin kun kunnan vakituisista asukkaista vähintään puolet kuuluu samaan vähemmistöryhmään, viranomaisilla on velvollisuus vaslata heidän yhteydenottoihinsa ko. vähemmistön kielellä.
It has, thus, been noted, however, that at least one reason for any hesitation to grant municipalities greater independence is that this would create centres of power for non-Estonians.
Todettakoon kuitenkin, että ainakin yksi syy siihen, että kuntien riippumattomuuden lisäämiseen suhtaudutaan epäilevästi on se, että tämä saattaisi synnyttää muiden kuin virolaisten johtamia valtakeskuksia.
As indicated above, the main issue shaping the centre-periphery relations in Estonia has not been the distribution of functions between central government on the one hand and towns and municipalities on the other hand, but rather the financing of local government.
Kuten edellä esitetystä ilmenee. Virossa tärkein keskustan ja periferian suhteeseen vaikuttava tekijä ei ole keskushallinnon ja alue- ja paikallishallinnon tehtävienjako. vaan paikallishallinnon rahoitus.
The situation is complicated because of fairly broad regional differences in standard of living and weak mechanisms for representing local interests at the national level.
Melko huomattavat alueelliset elintasoerot vaikeuttavat tilannetta samoin kuin paikallisten etujen heikko edustus valtakunnan tasolla.
With respect to the latter aspect it must be stressed that the insufficient involvement of local authorities in national decisionmaking represents insofar one of the most outstanding deficiencies in the political system of Estonia as the special role of the "County Governors", the election system, and the lack of a second level are prone to compound the general weakness of local government.
Jälkimmäisen osalta on todettava, että paikallisviranomaisten riittämätön osallistuminen kansakuntaa koskevaan päätöksentekoon on toistaiseksi yksi Viron poliittisen järjestelmän suurimmista puutteista, koska maaherrojen erityisasema, vaalijärjestelmä ja väliportaan hallinnon puuttuminen heikentää paikallishallinnon asemaa entisestään.
Questions of political culture have played a subordinate role in the reorganisation of territorial structures in Estonia.
Poliittiseen kulttuuriin liittyvät kysymykset ovat Viron alueellisten rakenteiden uudelleenjärjestelyssä olleet toissijaisia.
This observation appears hardly surprising considering the short history of state and local government in Estonia.
Havainto ei liene yllättävä, kun ajatellaan Viron valtion ja paikallishallinnon lyhyttä historiaa.
However, the process of merging local units initiated by the central government has enhanced citizens' awareness with regard to the significance of the very opportunity to participate actively in the management of local affairs.
Keskushallinnon alulle paneman paikallishallinnon yksiköiden vhteensulauttamisen ansiosta kansalaiset kuitenkin entistä paremmin tiedostavat paikallisten asioiden hoitoon osallistumisen merkityksen.
Looking a little further back in history, one will see - even in the case of Estonia - that political activities on the local level were usually considered as kind of a substitute for the lack of opportunities to engage at the national level.
Tarkasteltaessa historiaa hieman varhaisemmalta ajalta voidaan jopa Viron kohdalla todeta, että paikallistason poliittisen toiminnan on tavallaan katsottu korvaavan toimintamahdollisuuksien puuttumisen valtiollisella tasolla.
From this point of view, there is indeed a genuine tradition of local selfgovernment (kommunale Selbstverwaltung).
Tältä kannalla ajatellen kunnallisen itsehallinnon perinne on aito.