natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On average, annual HICP inflationwas 2.3% in 2003, up from 2.0% in 2002, whilethe CPI rose by 2.1%, compared with 2.4% in2002.
Vuotuinen YKHI-inflaatio oli keskimäärin 2,3 % vuonna 2003, kun se oli ollut2,0 % vuonna 2002, ja kuluttajahintaindeksinousi 2,1 % vuonna 2003, kun se oli noussut2,4 % vuonna 2002.
Sveriges Riksbank operates under a flexibleexchangerateregime with the objective of monetary policy expressed as an explicit inflation target of a 2% annual increase in the CPI, with a tolerance margin of ±1 percentagepoint.
BKT:hen suhteutettujulkinen velka pieneni hieman eli 51,8 prosenttiin vuonna 2003, kun se oli ollut 52,6 % vuon-na2002.Ruotsintarkistetunlähestymis-ohjelman mukaan Ruotsinjulkisentaloudenodotetaan säilyvän vahvana.
In 2003 Sveriges Riksbank reduced thereporate by atotal of 1 percentage pointto2.75%.
Julkisen talouden BKT:hen suhteutetun alijäämän ennakoidaanolevan 0,4 % vuonna 2004ja 1,2 % vuonna2005.
This came against a background of arisk of undershooting the inflation target of 2%following prospects of weaker external demand and decelerating utilisation of domestic resources.
Tämä kehitys poikkeaa jonkin verran Ruotsin budjettisäännöstä, jonka mukaan noin 2 prosentin ylijäämää on pidettävä yllä suhdannekierron yli.
On 5 February 2004 Sveriges Riksbank reduced the repo rate further by 0.25 percentage point in the context of expected lower domestic and international cost pressures.
BKT:hen suhteutetun bruttovelan odotetaan supistuvan 51,5 prosent-
Thegeneralgovernmentfiscalsurplusimproved from 0.0% of GDP in 2002 to 0.7% of GDP in 2003.
Ruotsin keskuspankki toimii kelluvassa valuuttakurssijärjestelmässä.
According to the updated Convergence Programme, public finances in Sweden are expected to remain sound.
Vuonna 2003Ruotsin keskuspankki laski repokorkoa 1 prosenttiyksikön 2,75 prosenttiin.
Generalgovernment surpluses are projected to reach 0.4% and 1.2% of GDP in 2004 and 2005 respectively.
Tämä tapahtuitilanteessa, jossa ulkoisen kysynnän mahdollinen heikkeneminen ja kotimaisten resurssienkäyttöasteen lasku lisäsivät riskiä alittaa 2 prosentin inflaatiotavoite.
The development indicates some deviation in relation to the Swedish fiscalrulethatasurplusofaround2%istobemaintained over the business cycle. The gross
Ruotsin keskuspankkilaski repokorkoa 5.12.2004 edelleen 0,25 prosenttiyksikköä, sillä kotimaisten ja ulkomaistenkustannuspaineiden odotetaan olevan aiempaavähäisempiä.Ruotsinlyhyidenmarkkina-korkojen ja vastaavien euroalueen korkojen välinen ero pysyi kutakuinkin ennallaan vuoden2003 alkupuoliskolla eli noin 100 peruspisteessä.
confidence.
vähensivät luottamusta.
Later in 2003 these uncertaintiesdiminishedandfinancial markets started to recover, supporting a pick-up in economic activity.
Nämä epävarmuudetvähenivät ja rahoitusmarkkinat alkoivat elpyävuoden 2003 mittaan, mikä tuki taloudellisen toimeliaisuuden piristymistä.
As in previous years, growth was driven mainly by domestic demand, whereas netforeign trade made a negative contribution toreal GDP growth.
Talouskasvun elpymiseen vaikutti lähinnä kotimainen kysyntä, kuten aiempina vuosina. Sen sijaan nettoviennin vaikutus BKT:n määrän kasvuun oli negatiivinen.
reflected developments in international bondmarkets, and the differential with the euro areawidened slightly to stand at around 50 basispoints at the end of 2003.
Pitkät korot heijastelivat kansainvälisten joukkovelkakirjalainamarkkinoiden kehitystä,jakorkoero euroalueeseen nähden kasvoi hieman,eli se oli noin 50 peruspistettä vuoden 2003 lopussa.
The krona fluctuatedaround SEK 9.2 per euro until September 2003, before strengthening somewhat to around SEK 9 per euro.
Kruunun eurokurssi vaihteli 9,2 tuntumassa syyskuuhun 2003 asti, minkä jälkeen sevahvistui hiemaneli noin 9,0:aan.
These developments possiblystemmed from receding uncertainty followingtheoutcomeofthereferendumof14 September on the adoption of the euro andthe fact that the outlook for growth remainedrelatively favourable.
Kruununkurssin kehitys perustui mahdollisesti siihen,että epävarmuudet hälvenivät euron käyttöönotosta 14.9.2003 pidetyn kansanäänestyksentuloksen jälkeen, sekä siihen, että kasvunäkymät olivat edelleen verrattain suotuisat.
Growth in real household consumption easedto 2.9% in 2003 as a result of reduced gains inreal disposable income, moderating house priceincreases and slower rises in household wealth.At the same time, credit growth was strong andthe housing market remained more resilient thanhad been generally expected.
BKT:n määrän keskimääräinen kasvuvauhti Isossa-Britanniassa kiihtyi 2,3 prosenttiin vuonna 2003, kun se oli ollut 1,7 % vuonna2002 (ks. taulukko 11).
Gross fixed capital formation increasedby2.6%,somewhatmorethanin2002.Business investment was held back by financialrestructuringinthecorporatesectorand bythe fact that there was little sign of pressures on physical capacity.
Kotitalouksien kulutuksen määrän kasvu hidastui 2,9 prosenttiin vuonna 2003 käytettävissäolevien tulojen kasvun hidastumisen, asuntojenhintojen nousuvauhdin hidastumisen ja kotitalouksien varallisuuden kasvun hidastumisenmyötä.
Notwithstanding the improvement in price competitiveness, the
Samaan aikaan luotonannon kasvu olivoimakasta ja asuntomarkkinat pysyivät yleisesti odotettua vahvempana.
Average real GDP growth in the United Kingdom picked up in 2003, rising to 2.3%,compared with 1.7% in 2002 (see Table 11).
Julkisen kulutuk-senkasvunopeutui3,6prosenttiin,kunsevuonna 2002 oli ollut 3,3 %.
Table 11 Macroeconomic indicators for the United Kingdom
Taulukko 11. Ison-Britannian taloutta kuvaavia indikaattoreita
Ten-year government bond yield (% per annum)6)
Valtion 10 vuoden joukkolainan tuotto (% vuodessa) 6)
Exchange rate against the euro 7)
Valuuttakurssi euroon nähden 7)
Sources: Eurostat, European Commission, national data and ECB calculations.1) Percentage points.2) Quarterly figures are neither seasonally adjusted nor working day adjusted.3) Calendar year estimates.
Lähteet: Eurostat, Euroopan komissio, kansalliset tiedot ja EKP:n laskelmat.1) Prosenttiyksikköä.2) Neljännesvuosilukuja ei ole puhdistettu kausivaihtelusta eikä korjattu työpäivien lukumäärällä.3) Kalenterivuotta koskevia arvioita.
Consistent with the Maastricht Treaty definition.4) Calendar year estimates.
Maastrichtin sopimuksen määritelmän mukaan.4) Kalenterivuotta koskevia arvioita.
General government surplus (+)/deficit (-).5) Average of period values.
Julkisen talouden ylijäämä (+)/alijäämä (–).5) Jakson keskiarvo.
Three-month sterling interbank deposits.6) Average of period values.
Pankkien välisten 3 kk:n puntatalletusten korko.6) Jakson keskiarvo.
Source: BIS.7) Average of period values.
Lähde: BIS.7) Jakson keskiarvo.
decline in exports seen in 2002 continued in2003,withexportsfallingby0.5%.Thisdecline was associated with sluggish foreigndemand.
laajennusinvestointeihin olivat olemattomat.Hintakilpailukyvyn paranemisesta huolimattavuonna 2002 alkanut viennin supistuminen jatkui vuonna 2003 ja vienti supistui 0,5 %.
Despite a slowdown in import growthin2003,foreigntrademadeanegativecontribution to real GDP growth for the eighthyear in a row.
Viennin supistuminen johtui ulkomaisen kysynnänvaimeudesta.
The labour market proved ratherresilient, with unemployment remaining broadlyflat at 5.0%.
Ulkomaankaupan vaikutus BKT:nmäärän kasvuun oli negatiivinen kahdeksattavuotta peräkkäin, vaikka tuonnin kasvu hidastuivuonna2003.Työmarkkinatolivatmelkojoustavat, sillä työttömyysaste pysyi jokseenkin ennallaan eli 5,0 prosentissa.
Total employment expanded at arate similar to that recorded in 2002, helped by astrongincreaseinthe number ofjobsinthepublic sector.
Kokonaistyöllisyys koheni vastaavalla vauhdilla kuinvuonna 2002, koska julkisen sektorin työpaikkojen määrä lisääntyi huomattavasti.
postpone a referendum on the adoption of theeuro, based on the evaluation of the Treasury’sfive economic tests, which concluded that there was still insufficient convergence and flexibility to cope with potential problems inside EMU.
Päätös perustui valtionvarainministeriönarvioon viidestä taloudellisesta testistä. Arvioosoitti, että lähentyminen ja markkinoiden joustavuus on edelleen riittämätöntä EMUn mahdollisista sisäisistä ongelmista selviytymiseen.
To help ensure that inflation expectations remain in line with those of theeuro area,the UK Government announced a new inflation target in December 2003, redefining it in terms of the HICP (referred toas the CPI in the United Kingdom) instead ofthe previously used national RPIX index.
Varmistaakseen, että inflaatio-odotukset säilyväteuroalueen inflaatioodotusten mukaisina Iso-Britannian hallitus julkisti joulukuussa 2003uuden inflaatiotavoitteen. Uusi inflaatiotavoitemääritellään YKHIn perusteella (kuluttajahintaindeksi Isossa-Britanniassa) aiemmin käytetynkansallisen PRIX-vähittäishintaindeksin asemesta.
Thenew inflation target is defined as a 12-monthincrease of 2% in the HICP.
Uusi inflaatiotavoite on 2,0 prosentin vuotuinen YKHI-inflaatiovauhti.
Inflation pressures remained subdued in 2003.HICP inflation, which averaged 1.4% in 2003,was broadly stable compared with the previousyear.
Inflaatiopaineetpysyivätvaimeinavuonna2003. YKHI-inflaatio oli vuonna 2003 keskimäärin 1,4 % ja jokseenkin vakaa edellisvuoteen verrattuna.
RPIX inflation, which averaged 2.8% in 2003, was considerably higher than HICP inflation, partly reflecting the inclusion of thestrongly increasing housing cost component inthe RPIX.10 Both domestic and external costpressures remained subdued in 2003.
RPIX-inflaatio oli vuonna 2003keskimäärin 2,8 % eli huomattavasti nopeampikuin YKHI-inflaatio.
In 2003 the Bank of England changed its official repo rate on three occasions.
Vuonna 2003 Englannin pankki muutti virallista repokorkoaan kolmesti.
On both6 February and 10 July the rate was reducedby 0.25 percentage point, leaving it at 3.5%,while on 6 Novemberthe rate was raised bythe same amount to 3.75%.
Se alensi repokorkoa 0,25 prosenttiyksikköä sekä 6.2. että 10.7.2003. Näin ollen repokoroksi tuli 3,5 %.Tämän jälkeen se nosti 6.11. korkoa 0,25 prosenttiyksikköä eli 3,75 prosenttiin.
On 5 February 2004the repo rate was increased by 0.25 percentagepoint to 4%.
Helmikuun5. päivänä repokorkoa nostettiin 0,25 prosenttiyksikköä eli 4,0 prosenttiin.
The decisions to raise the repo rateweretakenagainstthebackgroundofastrengthening economic outlook, strong creditgrowthandaresilienthousing market.
Päätösten taustallaoli arvio talousnäkymien parantumisesta sekäluotonannon ja asuntomarkkinoiden vahvastakasvusta.
The Bank of England expected these developmentstoputgradualupwardpressureonfutureinflation.
Englannin keskuspankki odotti, ettätämä kehitys ja punnan alkuvuoden aikaisenheikentymisen vaikutukset lisäävät vähitelleninflaatiopaineita tulevaisuudessa.
Both the short and longterm interestratedifferentialsvis-à-vistheeuroareaincreased in the course of 2003, reflecting therelatively rapid improvement in the economicoutlook and rising inflation expectations (see Chart 27).
Ison-Britan-nian ja euroalueen sekä lyhyiden että pitkienkorkojen ero kasvoi vuonna 2003, mikä johtuitalousnäkymienverrattainnopeastakohen-tumisesta ja inflaatioodotusten lisääntymisestä(ks. kuvio 27).
Following a depreciation during thefirst half of 2003, the pound’s exchange rateagainst the euro fluctuated around GBP 0.70until the end of the year.
Englannin punnan eurokurssiheikkeni vuoden 2003 alkupuoliskolla ja vaihteli 0,70 tuntumassa vuoden loppuun asti.
After recording a deficit of 1.6% of GDPin2002,thegeneralgovernmentbalancedeteriorated further, reaching 3.2% of GDP in2003.
10RPIX on vähittäishintaindeksi, josta on poistettu asuntolainojenkorkomenot.
As a result, the debt-to-GDP ratio increased from 38.5% in 2002 to 39.8% in 2003.
Julkisentaloudenalijäämä vuonna 2002 oli1,6% BKT:stä.
The updated Convergence Programmetargets budgetary deficits of 3.3% and 2.6% of GDP in 2003/04 and 2004/05 respectively.
Alijäämä kasvoi edelleen vuonna 2003 ja oli 3,2 % BKT:stä.
Thegross debt ratio is expected to increase from 39.3% of GDP in 2003/04 to 40.2% in 2004/05.
Tämä johtui lähinnä ekspansiivisen finanssipolitiikan myötä kasvaneista julkisista perusmenoista sekä BKT:n kasvurakenteen muutoksien aiheuttamista verotulojen pienenemisestä.
10 The RPIX is defined as the Retail Price Index excluding mortgage interest payments.
Tämän vuoksi BKT:hen suhteutettu julkinen velka kasvoi39,8 prosenttiin vuonna 2003, kun se oli ollut38,5% vuonna 2002.
The Bank of England conducts monetary policywithin a flexible exchange rate regime with anexplicit and symmetric inflation target. In June2003 the government announced its decision to
Tarkistetussa lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämätavoitteeksi on asetettu 3,3 % BKT:stä ajalla 2003–2004 ja 2,6% ajalla 2004–2005.BKT:hen suhteutetun bruttovelan odotetaankasvavan niin, että kun se on 39,3 % vuosina2003–2004, se kasvaisi 40,2 prosenttiin vuosina2004–2005.
CENTRAL BANK OPERATIONS AND ACTIVITIES
KESKUSPANKINOPERAATIOTJA MUUTOIMINTA
MONETARY POLICY OPERATIONS, FOREIGNEXCHANGE OPERATIONS AND INVESTMENTACTIVITIES
1RAHAPOLIITTISET OPERAATIOT,VALUUTTAOPERAATIOT JA SIJOITUSTOIMINTA
1.1MONETARY POLICY OPERATIONS
1.1RAHAPOLIITTISET OPERAATIOT
One of the pivotal tasks carried out through the Eurosystem is the implementation of the monetary policy of the euro area.
Yksi eurojärjestelmän keskeisistä tehtävistä oneuroalueen rahapolitiikan toteuttaminen.
For this purpose the Eurosystem has at its disposal anoperationalframeworkofmonetarypolicyinstruments and procedures.1 credit institutions’ current accounts with their NCBs (excess reserves) and autonomous factors.
Tätätarkoitusta varten eurojärjestelmällä on käytössään rahapolitiikan välineistä ja menettelyta- perusteella.
The latter area set of items on the Eurosystem’s balance sheet which have an impact on banks’ liquidity needs but are not under the direct control of the liquidity management of the ECB (e.g. banknotesincirculation , government deposits and net foreign assets).
Tällaisiatekijöitä ovat sellaiseteurojärjestelmän taseen erät, jotka vaikuttavatpankkien likviditeettitarpeisiin mutta eivät kuulu EKP:n välittömän likviditeetinhallinnan piiriin (esim. liikkeessä olevat setelit, valtion talletukset ja ulkomaalaiset nettosaamiset).
In 2003 the daily liquidity needs of the euroarea banking system amounted to 241.5 billionon average, an increase of 24% compared with2002.
Vuonna 2003 euroalueen pankkijärjestelmänpäivittäinen likviditeettitarve oli keskimäärin241,5 miljardia euroa eli 24 % enemmän kuinvuonna 2002.
On average, reserve requirements stoodat 130.9 billion, broadly unchanged comparedwith2002.Excessreservesamountedto0.7 billion, which was also similar to 2002.
Varantovelvoitteen mukaisia talletuksia oli 130,9 miljardin euron arvosta elilikimainyhtäpaljonkuinvuonna2002.Varantovelvoitteen ylittävät talletukset olivat0,7 miljardia euroa, eli ne olivat niin ikään pysyneet samana kuin vuonna 2002.
Autonomous factors, by contrast, increased substantially, absorbing liquidity of 10 9.9 billion, almost twice as much as in 2002 (see theupper panel of Chart 28).
Riippumattomien tekijöiden arvo sitä vastoin kasvoi merkittävästi ja oli 109,9 miljardia euroa eli lähes kaksi kertaa niin suuri kuin vuonna 2002 (ks. kuvion 28 yläosa).
This was the result ofthe strong increase in banknotes in circulation, which to a large extent still reflected the catching-up process following the temporaryfall around the cash changeover.
Tämä johtui liikkeessä oleviensetelien määrän voimakkaasta kasvusta, jossayhä edelleenkin näkyi korjaus, joka aiheutuitilapäisestäsetelienmääränsupistumisestakäteiseuroon siirtymisen vuoksi.
Basedonanassessmentoftheliquidityconditions in the market and the needs of thebanking sector, the ECB manages the liquiditysituationintheeuroareathroughits mainrefinancingoperations (MROs), longer-termrefinancing operations(LTROs)and, wherenecessary,itsfine-tuningoperations.Counterparties can use the standing facilities(i.e.themarginallendingfacilityandthedeposit facility) to obtain overnight liquidityfrom,or makeovernightdeposits with, the NCBs.
EKP säätelee euroalueen likviditeettitilannettaperusrahoitusoperaatioilla ja pitempiaikaisillarahoitusoperaatioilla sekä tarpeen mukaan myöshienosäätöoperaatioilla. Operaatiot perustuvat EKP:n arvioon markkinoiden likviditeettitilanteesta ja pankkisektorin likviditeettitarpeista.Vastapuolet voivat käyttää maksuvalmiusjärjestelmää (eli maksuvalmiusluottoa ja talletusmahdollisuutta) hankkiakseen yön yli likviditeettiä kansallisilta keskuspankeilta tai tehdäkseen niihin yön yli -talletuksia.
The Eurosystem requires credit institutions to hold minimum reserves on accounts with the NCBs.
Eurojärjestelmä edellyttää, että luottolaitokset pitävätvähimmäisvarantoja kansallisissa keskuspankeissa.
All Eurosystem creditoperationshavetobecoveredbyadequatecollateral provided by counterparties.
Kaikkien eurojärjestelmän luotto-ope-raatioiden edellytetään perustuvan vastapuoltenasettamiin riittäviin vakuuksiin.
Due totheimportance ofthe money market for the implementation of monetary policy, the Eurosystem closely follows developments inthis market.2
Koska rahamarkkinoilla on rahapolitiikan toteuttamiselle olennaisen tärkeä merkitys, eurojärjestelmä seuraa tarkoin rahamarkkinoiden kehitystä.2
In 2003 the Eurosystem’s operational framework for monetary policy continued tofunction well, providing stable money marketconditions with low volatility for short-termmarket interest rates and a clear signalling ofthe monetary policy stance.
Vuonna 2003 eurojärjestelmän rahapolitiikanohjausjärjestelmä toimi edelleenkin hyvin. Senavulla rahamarkkinaolot voitiin pitää vakainaja lyhyiden korkojen liikkeet vähäisinä ja näinantaa selkeitä signaaleja rahapolitiikan mitoituksesta.
To help credit institutions prepare their bids inthe MROs, the ECB continued to publish on the announcement day of the weekly MRO a forecast of the average autonomous factors covering the period from the announcement day to the day preceding the settlement of the subsequent MRO.
Auttaakseen luottolaitoksia laatimaan perusrahoitusoperaatioita koskevan tarjouksensa EKPjatkoi käytäntöään, jonka mukaan se aina perusrahoitusoperaatiosta ilmoittaessaan julkistaa ennusteen riippumattomien tekijöiden keskimäärästä alkaen ilmoituspäivästä aina siihen päivään saakka, joka edeltää seuraavan perusrahoitusoperaation maksujen suoritusta.
The absolute difference between the forecast and the actual outcomewas, on average, 1.4 billion in 2003, compared with 1.8 billion in 2002 and 1.9 billion in 2001, providing some evidence of an improvement in forecasts over recent years.3
Vuonna2003 ennusteen ja todellisen tuloksen välinenabsoluuttinen ero oli keskimäärin 1,4 miljardiaeuroa, kun se vuonna 2002 oli ollut 1,8 miljardiaeuroa ja vuonna 2001 puolestaan 1,9 miljardiaeuroa. Ennusteet ovat siis parantuneet viime vuosina.3
A detailed description of the operational framework can befound in the ECB publication entitled “The implementation ofmonetary policy in the euro area: General documentation on Eurosystem monetary policyinstruments and procedures”,February 2004.Money Market Study 2002, ECB, November 2003 and Money Market Study 2003, ECB, January 2004.Among the autonomous factors, government deposits held with NCBs were the most volatile factor in 2003.
Ohjausjärjestelmää kuvaillaan yksityiskohtaisesti EKP:n julkaisussa ”Rahapolitiikan toteuttaminen euroalueella. Yleisasiakirjaeurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä”, helmikuu 2004.Money Market Study 2002, EKP, marraskuu 2003 sekä Money Market Study 2003, EKP, tammikuu 2004.Riippumattomista tekijöistä vuonna 2003 vaihtelivat eniten valtioiden kansallisiin keskuspankkeihin tekemät talletukset.
The volatility ofthese deposits, measured by the standard deviation of the dailychanges, amounted to 4.2 billion, against 3.9 billion in 2002.The volatility of banknotes in circulation was 1.3 billion in2003, compared with 6.7 billion in 2002.
Päivittäisten muutosten keskihajonnalla mitattuna nämä talletukset olivat 4,2 miljardia euroa, kun ne olivat vuonna 2002 olleet 3,9 miljardia euroa. Liikkeessä olevien setelien määrän volatiliteetti oli 1,3 miljardia euroa vuonna 2003, kun se oli vuonna 2002 ollut 6,7 miljardia euroa.
ASSESSMENT OF THE LIQUIDITY CONDITIONSThe ECB’s liquidity management relies on thedaily assessment of the liquidity conditions inthe euro area banking system to determine theliquidityneedsofthesystemandthusthevolume of liquidity to be allotted in the weekly MROs, and potentially through the conduct ofotheropen marketoperationssuchasfine-tuning and structural operations.
LIKVIDITEETTITILANTEEN ARVIOINTIAEKP:n likviditeetinhallinta perustuu euroalueenpankkijärjestelmän likviditeettitilanteen päivittäiseen arviointiin.
The liquidityneeds of the banking system are defined by thesum of reserve requirements imposed on banks,funds held in excess of these requirements on
Siinä määritellään järjestelmän likviditeettitarpeet ja viikoittaisissa perusrahoitusoperaatioissa sekä tarvittaessa muissa avomarkkinaoperaatioissa, kuten hienosäätöoperaatioissa ja rakenteellisissa ope-raatioissa,jaettavanlikviditeetinmäärä.Pankkijärjestelmän likviditeettitarpeet on määritelty pankkien vähimmäisvarantovelvoitteen määrän, luottolaitosten kansallisiin keskuspankkeihin tekemien, varantovelvoitteen ylittävien talletusten sekä riippumattomien tekijöiden
Chart 28 Liquidity factors and the use of standing facilities in the euro area in 2003
Kuvio 28. Likviditeettitekijät ja maksuvalmiusjärjestelmän käyttö euroalueella vuonna 2003
Liquidity factors current accountsrequired reservesautonomous factors
Sekkitilit Varantovelvoitteet Riippumattomat tekijät
Jan.
60 Tammi
Jan.
Helmi
Feb.
Maalis
compared with a range of 19% to 100% and anaverage of 60% in 2002.
hyvin tarkkoja. Perusrahoitusoperaatioissa hyväksyttyjen tarjousten prosenttiosuus vaihteli36 prosentista 100 prosenttiin, ja tarkastelujakson keskiarvo oli 74 %, kun vuonna 2002vaihteluväli oli ollut 19 prosentista 100 prosenttiin ja keskiarvo 60 %.
MAIN REFINANCING OPERATIONSThe MROs are the most important open marketoperations conducted by the Eurosystem.
PERUSRAHOITUSOPERAATIOTPerusrahoitusoperaatiot ovat eurojärjestelmäntärkeimmät avomarkkinaoperaatiot.
Theyare regular liquidity-providing operations withaweeklyfrequencyandnormallyhaveamaturity of two weeks (from 9 March 2004 theyhave a maturity of one week; see the sectionbelowonthereviewoftheoperationalframework). They play a pivotal role in steeringinterest rates, managing the liquidity situation in the market and signalling the stance of monetary policy through the level of the minimum bid rate.
Ne ovatsäännöllisiä likviditeettiä lisääviä operaatioita,joita toteutetaan viikoittain ja joiden maturiteettion tavallisesti kaksi viikkoa (9.3.2004 alkaenniiden maturiteetti on viikko, ks. tämän luvunosa ”Rahapoliittisen välineistön arviointia”).Perusrahoitusoperaation minimikorolla on keskeinen tehtävä markkinakorkojen ohjaamisessa,markkinoiden likviditeetinhallinnassa ja rahapolitiikan mitoituksen viestittämisessä.
They also provide the bulk ofrefinancing to the banking system.
Perusrahoitusoperaatioiden avulla turvataan myös suurin osa rahoitussektorin jälleenrahoituksesta.
The Eurosystem’s operational framework formonetarypolicy wassubjecttoonlyafewepisodes oflimitedtension.
Eurojärjestelmänrahapolitiikanohjaus-järjestelmässä oli vain muutama jakso, jolloinlikviditeettitilanne oli melko kireä.
These occurredmainlyin relationtothethree underbiddingepisodesin whichthetotalamountofbidssubmitted by credit institutions fell short of theamount needed by them to allow for a smoothfulfilment of reserve requirements.
Ne liittyivätlähinnä kolmeen huutokauppaan, joissa luottolaitosten tekemien tarjousten kokonaismäärä jäipienemmäksi kuin niiden varantovelvoitteentäyttäminen olisi edellyttänyt.
On 3 March and 3 June 2003 underbidding occurred immediately prior to Governing Council meetings at which bidders expected a decisionto lower the key ECB interest rates.
Tarjousten määrä jäi vähäiseksi 3.3. ja 3.6.2003 juuri ennen EKP:n neuvoston kokousta, koska tarjoajat odottivat EKP:n laskevan ohjauskorkojaan.