natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, the economy, inparticular the agriculture sector, calls for more restructuring and there is room to improve thebusiness environment.
Myösliiketoimintaympäristössä on kehittämisen varaa.
Ensure a reduction of the general government deficit on a sustainable basis and the long-termsustainability of public finances,
Julkisen talouden alijäämän supistaminen kestävällä tavalla ja julkisen talouden pitkänaikavälin kestävyyden varmistaminen.
Poland has the highest unemployment rate (19.8 per cent in 2002) and the lowest employment rate(51.5 per cent) among the new Member States.
Puolan työttömyysaste on uusien jäsenvaltioiden korkein (19,8 prosenttia vuonna 2002) jatyöllisyysaste alhaisin (51,5 prosenttia).
The employment rate is exceptionally low amongelderly people and young people.
Ikääntyneiden henkilöiden ja nuorten työllisyysaste onpoikkeuksellisen alhainen.
In addition, the Polish labour market displays the followingfeatures: a high youth unemployment rate, a high longterm unemployment rate, significantdifferences across regions and a high share of unemployed in rural areas.
Tämän lisäksi Puolan työmarkkinoilla on seuraavat ominaispiirteet:korkea nuorisotyöttömyys, suuri pitkäaikaistyöttömien osuus, suuret alueelliset erot ja korkeatyöttömyys maaseudulla.
First,the concentration of unemployment in particular regions and among certain groups reflects in partthe imperfect adjustment of wages to regional differences in productivity and individual skill levels.The wage-setting process lacks flexibility in order to impose effective wage discipline in stateowned enterprises and in the general government sector.
Työttömyydenkeskittyminen tietyille alueille ja tiettyihin väestöryhmiin johtuu osittain palkkojen huonostasopeuttamisesta alueellisten tuottavuuserojen ja yksilöiden ammattitaidon mukaan. Palkkojenmääräytymisprosessi ei toimi joustavasti siten, että palkkakehitys saataisiin pidettyä maltillisenavaltionyhtiöissä ja julkisella sektorilla.
In addition, the nationally-set minimumwage is high relative to average wages in many regions and hence contributes to the persistence ofhigh unemployment among young and lowskilled workers.
Lisäksi lakisääteinen minimipalkka on korkea suhteessamonien maantieteellisten alueiden keskipalkkatasoon verrattuna, mikä ylläpitää nuorten ja vähänkoulutettujen henkilöiden korkeaa työttömyyttä.
Third, the high rate of unemployment reflects to some extent skills mismatches between laboursupply and demand.
Korkeaan työttömyysasteeseen vaikuttaa osaltaan työntekijöiden puutteellisesta ammattitaidostajohtuva työn tarjonnan ja kysynnän epäsuhta.
Moreover, education levels in the adult population are relatively low.
Lisäksi aikuisväestön koulutustaso on suhteellisenalhainen.
The Polish authorities have recently launched a comprehensive reform of the education system to betteradapt it to the requirements of a market economy.
Puolan viranomaiset ovat vastikään aloittaneet koulutusjärjestelmän kattavanuudistamisen tavoitteena saada se vastaamaan paremmin markkinatalouden vaatimuksia.
Finally, regional discrepancies in employmentand unemployment are also the result of low geographical mobility, which could be enhancedthrough reforms of the housing market and improvements in transport infrastructure.
Alueellisettyöllisyys- ja työttömyyserot johtuvat myös vähäisestä alueellisesta liikkuvuudesta, jota voitaisiinlisätä uudistamalla asuntomarkkinoita ja kehittämällä liikenneinfrastruktuuria.
Ensure a reduction of the general government deficit on a sustainable basis and the long-termsustainability of public finances
Julkisen talouden alijäämän supistaminen kestävällä tavalla ja julkisen talouden pitkänaikavälin kestävyyden varmistaminen
Poland’s fiscal position has deteriorated significantly since 2000, only partly for cyclical reasons.The general government deficit reached 3.6 per cent of GDP in 2002 and is estimated to haveincreased further to 4.1 per cent in 2003.
Puolan julkisen talouden rahoitusasema on heikentynyt merkittävästi vuodesta 2000, ja syynä ovatvain osittain suhdannetekijät. Julkisen talouden alijäämä oli 3,6 prosenttia suhteessa BKT:henvuonna 2002, ja sen arvioidaan nousseen 4,1 prosenttiin vuonna 2003.
The fiscal expansion over the last two years is to a largeextent due to a loosening of the fiscal stance.
Alijäämän kasvu on kahtenaviime vuotena johtunut pääosin finanssipolitiikan keventämisestä.
Fiscal policy is expected to become even more procyclical in 2004.
Finanssipolitiikan odotetaanmuuttuvan entistä myötäsyklisemmäksi vuonna 2004.
The government has recently adopted a public finance reform which provides forsavings in social spending and administrative expenditure over the period 2004-2007.
Hallitus on vastikään hyväksynyt julkisentalouden uudistamissuunnitelman, jossa leikataan sosiaali- ja hallintomenoja vuosina 2004–2007.
However,there remains uncertainty with regard to the approval of the full fiscal reform package by Parliament.
Eiole kuitenkaan varmaa, hyväksyykö parlamentti uudistuspaketin kokonaisuudessaan.
Reining in the government deficit is also crucial to maintain the current account deficitat sustainable levels, especially in case the current savings-investment surplus of the private sectorshould diminish sharply in the coming years.
Julkisentalouden alijäämä on pidettävä kurissa, jotta vaihtotaseen vaje säilyy kestävällä tasolla etenkinsilloin, jos yksityisen sektorin säästöjen ylijäämä suhteessa investointeihin supistuu nopeastitulevina vuosina.
The deterioration of fiscal accounts together with the slowdown in privatisation has resulted in asharp increase in the government debt ratio since 2001.
Julkisen talouden tasapainon heikkeneminen ja yksityistämisprosessin hidastuminen ovatkasvattaneet julkista velkaa suhteessa BKT:hen huomattavasti vuodesta 2001.
Although still relatively low byinternational standards, the debt level is rapidly rising and approaching the thresholds that triggercorrective mechanisms under the fiscal rules laid down in the Polish Constitution and the Public Finance Act.
Julkinen velka on yhäkansainvälisesti katsoen alhaisella tasolla, mutta se kasvaa nopeasti ja lähestyy raja-arvoa, jonkaylittäminen laukaisee julkisen talouden säännösten mukaiset korjausmekanismit, joista säädetään Puolan perustuslaissa ja julkisesta taloudesta annetussa laissa.
In view of the government’s growing borrowing needs, the exposure of the budget toforeign exchange risk and risks stemming from contingent liabilities, debt dynamics is a majormatter of concern.
Koska valtion lainanottotarve kasvaaja talousarvioon kohdistuu valuuttakurssiriski ja ehdollisista veloista aiheutuva riski, julkisen velanmäärä on suuri huolenaihe.
Contingent liabilities constitute potentially a serious risk to the sustainability of public finances.State-owned companies in the sectors in need of restructuring are an important source of suchliabilities.
Ehdolliset velat muodostavat suuren riskin julkisen talouden kestävyydelle. Nämä vastuut liittyvätusein valtionyhtiöihin, jotka toimivat rakenneuudistuksen tarpeessa olevilla aloilla.
The stock of outstanding guarantees is rapidly increasing and will put pressure on publicfinances in the coming years.
Voimassaolevien takausten määrä kasvaa nopeasti ja aiheuttaa paineita julkiselle taloudelle tulevina vuosina.
Nevertheless, the pension systemunderwent a major reform in 1999in order to adjust it to the demographic and labour force changesand to counter the consequences of the expected sharp increase in the old-age dependency ratio(from 18 per cent in 2000 to 50 per cent in 2050).
Eläkejärjestelmää uudistettiin kuitenkinmerkittävästi vuonna 1999 tavoitteena sopeutua demografisiin ja työvoiman sisällä tapahtuviinmuutoksiin sekä vanhushuoltosuhteen nopeaan kasvuun 18 prosentista 50 prosenttiin vuosina 2000–2050.
Despite reasonable productivity gains over the period 1995-2002, labour productivity per personemployed (in PPS) in Poland was less than half that of the EU15 in 2002 and below the average ofthe new Member States.
Tuottavuus kasvoi kohtuullisesti vuosina 1995–2002, mutta (ostovoimastandardin mukaisestimitattu) työn tuottavuus työntekijää kohti oli Puolassa alle puolet EU-15:n keskiarvosta vuonna2002 ja jäi alle uusien jäsenvaltioiden keskiarvon.
The catching-up process is therefore not satisfactory yet.
Eroa nykyisiin jäsenvaltioihin ei ole vieläonnistuttu kuromaan kiinni tyydyttävällä tavalla.
This relativelylow productivity level may be explained by various factors.
Alhainen tuottavuus johtuu useista syistä.
First, there is the high share of employment in agriculture, a sector with particularly lowproductivity levels.
Työllisistä suuri osa työskentelee maataloudessa, missä tuottavuus on erityisen alhainen.
The difficulty of new firms to grow and the lack of mobility may be slowingdown the transition of workers from agriculture to other activities.
Yritystenheikot kasvumahdollisuudet ja vähäinen liikkuvuus saattavat vaikeuttaa työntekijöiden siirtymistämaataloudesta muihin toimintoihin.
Second, Poland remains belowthe EU15 average in terms of investment in ICT and R & D. The low level of business investment in R & D is particularly problematic (only 30 per cent of the total R & D expenditure is financed byfirms).
Puola jää alle EU:n keskiarvon myöstietotekniikkainvestoinneissa sekä tutkimuksessa ja kehityksessä. Yritysten vähäiset T & K-investoinnit ovat erityinen ongelma (yritykset rahoittavat vain 30 prosenttia kaikista T & K-menoista).
Reasons cited include insufficient cooperation between research establishments and businessand the fact that for firms short-term financial considerations tend to override longterm interests.An increase in the skills of the workforce is also to be achieved by promoting tertiary education andlife-long learning.
Syiksi on mainittu liian vähäinen yhteistyö tutkimuslaitosten ja liike-elämän välillä sekäse, että lyhyen tähtäimen taloudelliset näkökohdat ovat yrityksille tärkeämpiä kuin pitkän aikavälinedut. Työvoiman koulutustasoa on pyrittävä parantamaan myös edistämällä korkea-asteenkoulutusta ja elinikäistä oppimista.
The low productivity is indeed related to the structural problems in the labourmarket, particularly a mismatch between skills taught in the education system and those required bythe market place, together with a need for investment in physical infrastructure.
Alhainen tuottavuus liittyy käytännössä työmarkkinoidenrakenteellisiin ongelmiin ja erityisesti koulutusjärjestelmän tuottamien taitojen ja työmarkkinoidenvaatimusten epäsuhtaan sekä tarpeeseen suunnata investoinnit fyysiseen infrastruktuuriin.
After a slow start, privatisation peaked in 2000 (as testified by a peak in FDI of 5.7 per cent of GDPwhich was boosted by a few large one-off privatisation transactions), but it has slowed down againsince then, as the most attractive assets have been sold.
Hitaan alun jälkeen yksityistäminen kiihtyi huippuunsa vuonna 2000 (mistä on osoituksenaulkomaisten suorien sijoitusten nousu huippuarvoonsa 5,7 prosenttiin suhteessa BKT:henmuutamien suurten yksityistämistransaktioiden ansiosta).
The traditional sectors remain state-owned(among others mining, chemicals, defence sectors and railway).
Perinteiset alat ovat edelleen valtion omistuksessa (muunmuassa kaivostoiminta, kemianteollisuus, puolustusteollisuus ja rautatiet).
In these sectors, the Polishgovernment has favoured a policy of consolidation before privatisation with the aim of creating“national champions” able to compete on EU markets.
Näillä aloilla Puolanhallitus on pyrkinyt konsolidoimaan yksityistämisen sijaan, ja tavoitteena on ollut luodahuippukuntoisia yrityksiä, jotka pystyvät kilpailemaan EU:n markkinoilla.
The pressure to limit short-term socialdisruption and the substantial consultation required with social partners and several ministers slowdown the privatisation process.
Yksityistämisprosessiaovat hidastaneet tarve rajoittaa yhteiskunnallisia ongelmia lyhyellä aikavälillä ja prosessiinkuuluneet työmarkkinaosapuolten ja useiden ministereiden väliset pitkälliset neuvottelut.
As a result, the attractiveness of firms to be privatised isconsiderably reduced, often deterring potential investors.
Tämänvuoksi yksityistettävistä yrityksistä on tullut vähemmän houkuttelevia, mikä on usein saanutpotentiaaliset sijoittajat luopumaan hankkeista.
have contributed to restructuring the manufacturing sector and improved the export capacity anddistribution networks.
vientikapasiteettia ja jakeluverkkoja.
This is partly because, following privatisation, strategic investors haveinjected substantial equity capital and know-how into their firms which has resulted in largeproductivity gains.
Tämä johtuu osittain siitä, että strategiset sijoittajat ovatyksityistämisen jälkeen pumpanneet paljon oman pääoman ehtoisia varoja ja taitotietoa ostamiinsayrityksiin, mikä on nostanut tuottavuutta huomattavasti.
Local and long-distancetelecommunication services were fully liberalised in January 2002 and international services since January 2003.
Paikallis- ja kaukoyhteyksienteleliikennemarkkinat vapautettiin kokonaan tammikuussa 2002, ja kansainvälisten palvelujenmarkkinat tammikuussa 2003.
However, the level of competition in network industries is not satisfactory. In the gassector, there is currently no unbundling at all.
Verkkotoimialoilla ei ole kuitenkaan riittävästi kilpailua.Kaasuntuotantoa ei ole eriytetty toistaiseksi lainkaan.
In telecommunications, the incumbent has retained itsdominant position in the market.
Teleliikenteessä entisellä monopoliyhtiöllä onedelleen määräävä asema markkinoilla.
Moreover, the Competition Office has repeatedly found the incumbent guilty of using its dominant position to thedisadvantage of competitors.
Lisäksikilpailuvirasto on useasti havainnut, että markkinoita hallitseva yhtiö hyödyntää hallitsevaaasemaansa kilpailijoiden toimintaa haittaavalla tavalla.
State aid remains high (in form of tax and social security arrears) and stateowned firms have largedebts to other companies, damaging those companies’ finances. With respect to the enforcementrecord, shortcomings have been identified in the handling of rescue and restructuring aid as well asresearch and development aid.
Valtiontuet ovat edelleen suuria (ne on myönnetty vero- ja sosiaaliturvamaksurästien muodossa), javaltionyhtiöillä on suuria velkoja muille yhtiöille, mikä vaikeuttaa niiden taloudellista asemaa.Säännösten soveltamisen valvonnan on havaittu olevan puutteellista pelastamis- jarakenneuudistustuen sekä tutkimus- ja kehitystuen osalta.
Poland has made substantial progress in developing a large SME sector thanks to recent reforms.Since January 2004 a single 19 per cent corporate tax is also in application.
Puola on edistynyt selvästi suuren pk-yrityssektorin kehittämisessä viimeaikaisten uudistustenansiosta. Tammikuusta 2004 on myös sovellettu yhtenäistä 19 prosentin yhtiöverokantaa.
Finally, a new solvencylaw was adopted in 2003 bringing the bankruptcy framework in line with the requirements of amodern market economy.
Vuonna2003 annettiin uusi maksukyvyttömyyslaki, joka tekee konkurssimenettelyistä moderninmarkkinatalouden vaatimusten mukaisia.
The SME sector accounts for around two-thirds of employment and halfof GDP and exports in Poland.
Pienissä ja keskisuurissa yrityksissä työskentelee kaksikolmasosaa Puolan työvoimasta ja se tuottaa puolet BKT:stä ja viennistä.
However, SMEs continue to face difficulties in growing.
Pk-yrityksillä onkuitenkin heikot kasvumahdollisuudet.
Despite therecent reforms to support entrepreneurship, the firm size remains small and the entrepreneurshipenvironment can still be improved.
Viimeaikaisista yrittäjyyttä tukevista uudistuksistahuolimatta yritykset ovat edelleen pieniä ja liiketoimintaympäristössä on kehittämisen varaa.
This is due to the lack of human capital, the lack of labourmobility, the underdeveloped infrastructure (especially the road and telecommunication networks),the high tax-burden (social security contributions in particular) and the liquidity constraints.
Tämäjohtuu vähäisestä inhimillisestä pääomasta ja työvoiman liikkuvuudesta, alikehittyneestäinfrastruktuurista (erityisesti tiet ja teleliikenneverkot), korkeasta verotaakasta (erityisestisosiaaliturvamaksut) ja maksuvalmiuteen liittyvistä rajoitteista.
Thesefactors limit company creation and growth.
Nämä tekijät rajoittavat yritystenperustamista ja kasvua.
Therefore, there are concerns that the problems justmentioned may reduce Poland’s attractiveness to foreign investors (FDI).
Edellä mainitut ongelmat saattavat vähentää Puolan houkuttelevuuttaulkomaisten suoria sijoituksia tekevien sijoittajien silmissä.
In order to urgently address the deep-seated structural problems in the labour market, Poland is inparticular recommended to:
Työmarkkinoiden syvään juurtuneiden ongelmien pikaiseksi ratkaisemiseksi suositellaan, että Puola
increase the flexibility of the wage-setting process to ensure that wages better reflectdifferences in productivity across skills, firms and regions (GL 5).lower the tax burden on labour, together with efforts to widen the tax base on labour and toimprove the efficiency of the tax collection and enforcement system, and reform the taxand benefit systems to eliminate financial disincentives to work, in particular highinactivity traps for married couples, and to increase the efficiency of social spending (GL4).strengthen labour supply by pursuing efforts to better adapt the qualifications of theworkforce to the requirements of the labour market and by removing obstacles to regionalmobility, especially through reforms of the housing market and improvements in transportinfrastructure (GL 7 and 13).
lisää palkkojen määräytymisprosessin joustavuutta sen varmistamiseksi, että palkatvastaavat paremmin alueellisia, yritysten välisiä sekä koulutustasosta johtuviatuottavuuseroja (yleinen suuntaviiva 5);keventää työhön kohdistuvaa verorasitusta samalla kun pyritään laajentamaan työnveropohjaa sekä tehostamaan veronkanto- ja verotuksen täytäntöönpanojärjestelmää;uudistaa vero- ja etuusjärjestelmät, jotta voidaan poistaa työnteon kannattavuuttaheikentävät tekijät ja erityisesti aviopuolisoiden työmarkkinoiden ulkopuolelle jäämistäedistävät loukut sekä lisätä sosiaalimenojen tehokkuutta (yleinen suuntaviiva 4);lisää työvoiman tarjontaa pyrkimällä sopeuttamaan työntekijöiden ammattitaito paremmintyömarkkinoiden tarpeisiin ja poistamalla alueellisen liikkuvuuden esteet erityisestiuudistamalla asuntomarkkinoita ja kehittämällä liikenneinfrastruktuuria (yleisetsuuntaviivat 7 ja 13).
In order to ensure a reduction of the general government deficit on a sustainable basis and the longterm sustainability of public finances, Poland is recommended to:
Jotta voidaan varmistaa julkisen talouden alijäämän supistaminen kestävällä tavalla ja julkisentalouden pitkän aikavälin kestävyys, suositellaan, että Puola
reduce the general government deficit in a credible and sustainable way within a multiannual framework in line with the decisions to be taken by the Council in the context of theforthcoming budgetary surveillance exercise (GL 1 and 2).monitor the implementation of the reform of the pension system to counter the expectedincrease in the old-age dependency ratio, and take measures to reduce the fiscal riskstemming from the rising stock of contingent liabilities (GL 15 and 16).
supistaa julkisen talouden alijäämää uskottavalla ja kestävällä tavalla monivuotisissapuitteissa niiden päätösten mukaisesti, joita neuvosto tekee julkisen talouden tulevaanvalvontaan liittyen (yleiset suuntaviivat 1 ja 2).valvoo eläkejärjestelmän uudistuksen täytäntöönpanoa, jotta voidaan varautuavanhushuoltosuhteen ennustettuun kasvuun; toteuttaa toimia, joilla lievennetäänehdollisten velkojen lisääntymisestä julkiselle taloudelle aiheutuvia riskejä (yleisetsuuntaviivat 15 ja 16).
pursue and reinforce efforts to improve the efficiency and quality of the education andtraining system and its responsiveness to changing skills requirements (GL 13).
pyrkii parantamaan entistä tarmokkaammin koulutusjärjestelmänsä tehokkuutta ja laatua jakykyä reagoida muuttuviin ammattitaitovaatimuksiin (yleinen suuntaviiva 13);
promote R & D and innovation, in particular in the business sector, and support the transferof knowledge through FDI (GL 13).
edistää T & K-toimintaa ja innovaatioita erityisesti yrityssektorilla sekä tukee tietämyksensiirtoa ulkomaisten suorien sijoitusten kautta (yleinen suuntaviiva 13).
In order to speed up the restructuring of the economy and accelerate privatisation in industry,Poland is recommended to:
Talouden rakennemuutoksen ja teollisuuden yksityistämisen nopeuttamiseksi suositellaan, että Puola
reduce the overall level of State aids, whilst reorienting aid towards horizontal objectives(GL 9 and 14).encourage market entry and effective competition in network industries while pursuing agreater connectivity of national markets (GL 9).
supistaa valtiontukien kokonaismäärää ja suuntaa tukia horisontaalisiin tavoitteisiin (yleisetsuuntaviivat 9 ja 14);edistää markkinoille tuloa ja tehokasta kilpailua verkkotoimialoilla sekä pyrkii lisäämäänyhteenliittämistä kansallisilla markkinoilla (yleinen suuntaviiva 9).
continue reducing administrative burden, simplifying regulation and supporting the growthof SMEs, in particular, by improving access to finance (GL 11).
jatkaa yritysten hallinnollisen taakan keventämistä yksinkertaistamalla sääntelyä jatukemalla pk-yritysten kasvua erityisesti parantamalla rahoituksen saatavuutta (yleinensuuntaviiva 11).
After a stabilisation-induced slowdown in 1998, Slovakia’s real GDP growth has steadilyaccelerated and exceeded 4 per cent in 2003, for the second year in a row.
Vakauttamisen aiheuttaman taantuman jälkeen vuonna 1998 Slovakian kokonaistuotannon kasvu onkiihtynyt tasaisesti ja kasvu ylitti 4 prosenttia vuonna 2003 eli toisena vuonna peräkkäin.
Nevertheless, output hasnot yet fully reached its estimated potential.
Tuotantoei kuitenkaan ole vielä saavuttanut koko arvioitua potentiaaliaan.
In addition, Slovakia’s inflation performance has beendominated by increases in administered prices.
Lisäksi Slovakian inflaatiokehityson pitkälti määräytynyt säänneltyjen hintojen nousun perusteella.
With the acceleration of their pace after 1998,inflation rates surged to double digits in 1999 and 2000. In the election year 2002, administeredprice increases came to a halt and inflation fell to 3½%.
Säänneltyjen hintojen nousunkiihdyttyä vuodesta 1998 alkaen inflaatio kohosi kaksinumeroisiin lukuihin vuosina 1999 ja 2000.Vaalivuonna 2002 säänneltyjen hintojen nousu pysähtyi ja inflaatio laski 3,5 prosenttiin.
Major hikes in administered prices, coupledwith higher indirect taxes, resumed in 2003 and still continue in 2004.
Säännellythinnat alkoivat nousta uudelleen vuonna 2003, samalla kun myös välillisiä veroja korotettiin, janousu jatkuu edelleen vuonna 2004.
Thereafter, this process isexpected to come to an end and inflation is forecast to drop significantly in 2005 provided thatsecond-round effects are kept under control.
Tämän prosessin odotetaan kuitenkin päättyvän ja inflaationennustetaan laskevan huomattavasti vuonna 2005 edellyttäen, että kerrannaisvaikutukset pidetäänhallinnassa.
Prime exampleswere the restructuring and privatisation in the banking and non-financial sectors.
Keskeisiä esimerkkejä ovat pankkialan jamuiden kuin rahoitusalojen rakenneuudistus ja yksityistäminen.
However, this didnot come without cost: the unemployment rate ratcheted up to more than 19 per cent in 2001 standstill amounts to around 17 per cent.
Kasvua ei kuitenkaan saavutettukustannuksitta: työttömyysaste nousi yli 19 prosenttiin vuonna 2001 ja se on edelleen noin17 prosenttia.
A broad array of structural shortcomings in the labour market –notably a lack of regional mobility, disincentives from the benefit systems, wage inflexibilities, andskill mismatches – have been hampering its re-absorption capacity and are only being tackled now.
Työmarkkinoiden monenlaiset rakenteelliset ongelmat – varsinkin alueellisenliikkuvuuden puute, työhaluja vähentävät etuusjärjestelmät, palkkojen joustamattomuus jatyömarkkinoiden vaatimuksia huonosti vastaava ammattitaito – ovat ehkäisseet työmarkkinoillepaluuta ja näiden ongelmien ratkaiseminen on aloitettu vasta nyt.