natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Productivity growth has been decreasing since 2000, although it remained slightly above theaverage of the new Member States.
Tuottavuuden kasvu on hidastunut vuodesta 2000 lähtien, mutta se on silti pysynyt hieman uusienjäsenvaltioiden keskiarvon yläpuolella.
While labour productivity growth was 4.2 per cent in 2000 itdecreased to about 2 per cent in 2003.
Työn tuottavuus kasvoi 4,2 prosenttia vuonna 2000, muttavuonna 2003 kasvu hidastui noin 2 prosenttiin.
Factors contributing to the slowdown in productivity growthhave been the relatively low level of R & D (0.95 per cent of GDP in 2001), inefficiencies in theeducation system, and instability in the business environment.
Tuottavuuden kasvua ovat hidastaneet suhteellisenvähäinen T & K-toiminta (0,95 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2001), koulutusjärjestelmäntehottomuus ja liiketoimintaympäristön epävakaus.
While some measures have been taken to improve the flexibility of the education system in order tobetter adapt to the changing needs of the labour market, there is still a lack of “middle-skilled” andhigh-skilled workers in the labour market.
Vaikka koulutusjärjestelmän joustavuutta on lisätty jonkin verran työmarkkinoiden muuttuvienvaatimusten vuoksi, työmarkkinoilla ei ole riittävästi keskitason koulutuksen eikäkorkeakoulutuksen omaavia henkilöitä.
The number of PhD students is increasing but manyterminate their studies before obtaining their diploma.
Tohtorin tutkintoon tähtäävien opiskelijoiden lukumääräkasvaa, mutta monet keskeyttävät opintonsa eivätkä suorita tutkintoa.
The number of total tertiary graduates inscience and technology per 1000 of population (aged 20-29) has been decreasing during the lastyears: in 2001 it was 3.7 which is one of the lowest in the EU. In the field of research anddevelopment, applied research is lagging behind, partly due to the still low level of business R & Dexpenditures, despite fiscal incentives, and limited cooperation between companies and researchinstitutes.
Luonnontieteiden taitekniikan korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden lukumäärä tuhatta 20–29-vuotiasta henkilöä kohtion laskenut viime vuosina: vuonna 2001 lukumäärä se oli 3,7, mikä on EU:n alhaisimpia.Tutkimuksen ja kehityksen alalla soveltava tutkimus on jäänyt pahasti jälkeen, mikä johtuu osittainyritysten ja tutkimuslaitosten vähäisestä yhteistyöstä sekä siitä, että yritykset investoivatverokannustimista huolimatta edelleen niukasti tutkimukseen ja kehitykseen.
Public R & D expenditures are also relatively low, not only as a share of GDP but also as ashare of total government expenditures (R & D expenditures by the government represented 0.9 percent of total government expenditures in 2001).
Julkiset T & K-menotovat myös alhaisella tasolla paitsi suhteessa BKT:hen myös osuutena julkisista kokonaismenoista(0,9 prosenttia kokonaismenoista vuonna 2001).
Another factor which might negatively affectproductivity growth is the frequently shifting policy environment.
Tuottavuuden kasvua saattavat haitata myös useintapahtuvat muutokset poliittisessa ympäristössä.
Regulations and governmentstrategies have often been changed during the last decade, which reduced the predictability ofpolicies and trust in the government, and hampered longer term planning.
Säännöksiä ja hallituksen strategiaa on muutettuuseasti viimeisten kymmenen vuoden aikana, mikä on vähentänyt politiikan ennustettavuutta jaluottamusta hallituksen toimintaan sekä haitannut pitkän aikavälin suunnitelmia.
While liberalisation has started in most of the network industries, effective competition is stilllimited in these sectors.
Markkinoiden vapauttaminen on alkanut useimmilla verkkotoimialoilla, mutta kilpailu on edelleentehotonta.
However, longterm purchaseagreements and the low availability of interconnection capacities continue to pose obstacles tocompetition in electricity.
Sähköalan kilpailua haittaavat kuitenkin edelleenpitkäaikaiset ostosopimukset ja yhteenliittämiskapasiteetin heikko saatavuus.
Finally, in certain of these sectors the State has retained its capabilities tointervene in the activities of the network regulators.
Joillakin aloilla valtioon säilyttänyt oikeutensa puuttua verkkotoimialan sääntelyviranomaisten toimintaan.
This is the case in the electricity and gasmarkets.
Tämä koskeesähkö- ja kaasumarkkinoita.
In these sectors, the new acts adopted in 2003 have extended the powers and strengthenedthe independence of the network regulator. However the government has still the possibility toinfluence prices.
Näillä aloilla vuonna 2003 hyväksytyt uudet lait ovat laajentaneetverkkotoimialan sääntelyviranomaisten toimivaltuuksia ja vahvistaneet niiden riippumattomuutta.Valtiolla on silti yhä mahdollisuus vaikuttaa hintoihin.
In order to ensure a further reduction of the general government deficit on a sustainable basis,Hungary is recommended to:
Jotta julkisen talouden alijäämän supistamista voidaan jatkaa kestävällä tavalla, suositellaan, että Unkari
In order to increase employment rates and to address the structural problems in the labour market,Hungary is recommended to:
Työllisyysasteen nostamiseksi ja työmarkkinoiden rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksisuositellaan, että Unkari
strengthen labour supply by removing obstacles to regional mobility through appropriatemeasures in the housing and transportation policy, and by encouraging disadvantagedgroups (ethnic minorities, disabled and homeless people) to (re-)enter the labour market(GL 7 and 8).ensure that the tax and benefit systems support employment and provide incentives to enteror remain in the labour market (make work pay - principle) - the high tax burden of labourforce should be further reduced (GL 4).
lisää työvoiman tarjontaa poistamalla alueellisen liikkuvuuden esteet asumiseen jaliikenteeseen kohdistettavilla asianmukaisilla toimilla ja kannustamalla heikommassaasemassa olevia väestöryhmiä (etniset vähemmistöt, vajaakuntoiset ja kodittomat)osallistumaan tai palaamaan työmarkkinoille (yleiset suuntaviivat 7 ja 8);varmistaa, että vero- ja etuusjärjestelmät tukevat työllisyyttä ja kannustavat osallistumaantai palaamaan työmarkkinoille (periaatteena työnteon tekeminen kannattavaksi) –työntekijöiden korkeaa verotaakkaa olisi edelleen kevennettävä (yleinen suuntaviiva 4).
In order to enhance cost-competitiveness by pursuing policies that induce wage moderation,Hungary is recommended to:
Jotta kustannuskilpailukykyä voidaan parantaa palkkamalttia edistävillä toimilla, suositellaan, että Unkari
encourage a reform of wage setting which allows wages to better reflect productivity.Promote multiannual wage agreements with the social partners in order to keep real wagedevelopment in line with productivity growth.
kannustaa uudistamaan palkkojen määräytymisprosessia siten, että palkat vastaavatparemmin tuottavuutta.
Wage agreements should also be set up in away that promotes a low inflation environment. (GL 5).
Unkarin olisi myös pyrittävä työmarkkinaosapuolten välisiinmonivuotisiin palkkasopimuksiin, jotta reaalipalkkojen kehitys seuraa tuottavuudenkasvua.
promote the stronger involvement of the private sector in R & D and innovation, strengthenthe link between business and research institutions, ensure sufficient resources to improvethe quality of research and support the transfer of knowledge through FDI (GL 13).
edistää yksityissektorin aktiivisempaa osallistumista T & K-toimintaan ja innovaatioihin,lisää yritysten ja tutkimuslaitosten yhteistyötä, varmistaa riittävät resurssit tutkimustyönlaadun parantamiselle ja tukee tietämyksen siirtoa ulkomaisten suorien sijoitusten kautta(yleinen suuntaviiva 13);
improve the efficiency of the education system, increase its flexibility in order to betteradapt to the skill needs of the market and ensure adequate resources for vocational trainingand education (GL 13).ensure stability of legislation and government policies to create a business environment,more supportive to entrepreneurship (GL 11).
tehostaa koulutusjärjestelmää ja lisää sen joustavuutta, jotta koulutuksella voidaanparemmin sopeutua työmarkkinoiden ammattitaitovaatimuksiin, sekä varmistaa riittävätresurssit yleissivistävälle ja ammatilliselle koulutukselle (yleinen suuntaviiva 13);varmistaa lainsäädännön ja hallituksen politiikan vakauden, jotta voidaan luoda yrittäjyyttäparemmin tukeva liiketoimintaympäristö (yleinen suuntaviiva 11).
proceed with the liberalisation of the network industries, increase effectiveness ofcompetition and the independence of the network regulators (GL 9).
jatkaa verkkotoimialojen vapauttamista, tehostaa kilpailua ja lisää verkkotoimialojensääntelyviranomaisten riippumattomuutta (yleinen suuntaviiva 9).
Robust economic performance was registered in Latvia in recent years despite a weak externalenvironment. It is expected that GDP growth will remain at potential growth of 56 per cent peryear in the medium term.
Heikosta ulkoisesta ympäristöstä huolimatta Latvian talous on kehittynyt vahvasti viime vuosina.Kokonaistuotannon ennustetaan pysyvän vuotuisessa potentiaalisessa kasvuvauhdissa eli 5–6prosentissa keskipitkällä aikavälillä.
Private consumption and gross fixed capital formation have beenparticularly strong and are the driving factors for growth.
Yksityinen kulutus ja kiinteän pääoman bruttomuodostus ovatkehittyneet erityisen vahvasti, ja ne ovat kasvun vetureita.
Despite high private consumption growth,inflation remained modest over the last five year.
Yksityisen kulutuksen nopeasta kasvustahuolimatta inflaatio on pysynyt hitaana viiden viimeksi kuluneen vuoden aikana.
However, inflation is expected to reach relativelyhigh levels this year; but could fall to 3 per cent by 2006/07.
Inflaatiovauhdinennustetaan kuitenkin kiihtyvän varsin nopeaksi tämän vuoden aikana, mutta vuosina 2006–2007 sesaattaa taas hidastua 3 prosenttiin.
External trade has expanded rapidlyand since imports are outpacing exports, the current account deficit has increased to 9.2 per cent of GDP in 2003 and is expected to remain at this high level in the medium term.
Ulkomaankauppa on kasvanut nopeasti, ja koska tuonti kasvaavientiä nopeammin, vaihtotaseen vaje nousi 9,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003, eikäsen odoteta supistuvan keskipitkällä aikavälillä.
Latvia maderemarkable progress implementing structural reforms in recent years, but still faces somechallenges, including the functioning of the public administration, that could impair Latvia’sabsorption of EU structural funds.
Latvia on edistynyt merkittävästirakenneuudistusten täytäntöönpanossa viime vuosina, mutta sillä on edessään vielä haasteita, kutenjulkishallinnon tehottomuus, jotka voivat haitata maan kykyä vastaanottaa varoja EU:nrakennerahastoista.
These challenges if not fully met, may weaken Latvia’s ability tostay on a path of strong growth.
Jos näihin haasteisiin ei pystytä vastaamaan, Latvian talouden pitäminenvahvalla kasvu-uralla saattaa vaarantua.
The smoothfunctioning of the labour market is hampered by a number of structural problems, includinginadequate education and training systems, skills mismatches and low geographical mobility.Competition on Latvian product markets has been boosted by the privatisation of most State-ownedcompanies, and the level of State aid remains lower than the EU average.
Työmarkkinoiden vakauttahaittaavat lukuisat rakenteelliset ongelmat, kuten puutteellinen koulutusjärjestelmä, työntekijöidenammattitaidon ja työmarkkinoiden vaatimusten välinen epäsuhta sekä vähäinen maantieteellinenliikkuvuus.
The few remainingcompetition problems are mainly concentrated in network industries.
Useimmat valtionyhtiöt on yksityistetty, mikä on lisännyt kilpailua Latvianhyödykemarkkinoilla, ja valtiontukien määrä alittaa EU:n keskiarvon.
Although Latvia benefits fromlow labour costs and taxes, the low level of labour productivity remains a major concern.
Latvia hyötyy alhaisistatyövoimakustannuksista ja veroista, mutta työn alhainen tuottavuus on suuri ongelma.
The decreasing trend in the general government deficit was interrupted in 2002, when it rose to2.7 per cent of GDP, from 1.6 per cent in 2001.
Julkisen talouden alijäämän supistuminen keskeytyi vuonna 2002, jolloin alijäämä nousi2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se oli 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2001.Vuonna 2003 saatiin ennustettua enemmän verotuloja ja valtio valvoi tiukasti menojaan.
In 2003 better than expected tax revenues and closemonitoring of expenditure by the government helped to reduce the general government deficit to1.8 per cent of GDP and in 2004 the deficit is planned to be 2 per cent of GDP.
Tämänansiosta julkisen talouden alijäämä supistui 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, ja vuonna 2004alijäämän ennustetaan olevan 2 prosenttia.
However, Latvia’sfiscal position depends on the strength of the commitment to ensure budgetary discipline;consequently, a procyclical stance characterizes Latvia’s fiscal policy.
Latvian julkisen talouden rahoitusasema riippuukuitenkin siitä, kuinka tiukasti budjettikurin säilyttämiseen sitoudutaan. Latvian finanssipolitiikalleon ominaista myötäsyklinen viritys.
On the other hand, thegeneral government debt remains low at 15.3 per cent of GDP.
Toisaalta julkista velkaa on vain 15,3 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Policies in Latvia should aim at achieving a high degree of sustainable convergence, in particular asregards the consolidation of public finances.
Latvian pitäisi pyrkiä kestävän lähentymisen korkeaan tasoon erityisesti julkisen taloudenvakauttamisen osalta.
Both the further consolidation of public finances andsolutions to address the under-utilisation of Latvia’s human resources need to be supported bypolicies which assist in perpetuating the strong growth performance into the medium and long term.This requires in particular a strengthening and diversification of the growth and employment baseby fostering the entrepreneurial climate.
Latvian julkisen talouden jatkuvaa vakauttamista ja työvoiman käytöntehostamista on tuettava toimilla, jotka ylläpitävät vahvaa talouskasvua keskipitkällä ja pitkälläaikavälillä.
Furthermore, the productivity level needs to be raised and Latvia should prepare for the eventual transition to a knowledge-based economy.
Tämä edellyttää erityisesti sitä, että kasvua ja työvoimapohjaa vahvistetaan jamonipuolistetaan luomalla yrittäjyydelle paremmat mahdollisuudet.
Against thisbackground, Latvia faces four major challenges:
Lisäksi Latvian on nostettavatuottavuutta ja valmistauduttava osaamistalouteen siirtymiseen.
Address the sizeable current account deficit, to which an appropriate fiscal policy shouldcontribute,
Latvialla on neljä keskeistähaastetta:
Develop effective competition in network industries.
Suuren vaihtotaseen vajeen supistaminen ja tämän tukeminen asianmukaisella finanssipolitiikalla.Parempien edellytysten luominen tuottavuuden kasvulle.Työmarkkinoiden rakenteellisten ongelmien ratkaiseminen.Kilpailun tehostaminen verkkotoimialoilla.
Latvian domestic demand for imported goods remains stronger than the external demand for Latvian goods, and, the current account deficit has increased to 9.1 per cent of GDP in 2003.
Tuontitavaroiden kotimainen kysyntä on Latviassa suurempi kuin latvialaisten vientituotteidenkysyntä ulkomaanmarkkinoilla, ja vaihtotaseen vaje kasvoi 9,1 prosenttiin suhteessa BKT:henvuonna 2003.
Exportgrowth in 2002 and 2003 was very strong despite the international slowdown; however, importsgrew even faster than exports.
Vienti veti erittäin hyvin vuosina 2002 ja 2003 maailmantalouden taantumastahuolimatta. Tuonti kasvoi kuitenkin vielä nopeammin.
In the next few years the trade balance is expected to worsen evenmore, because of strong and growing investment needs as the economy continues to develop andrestructure.
Kauppataseen ennustetaan heikentyvänedelleen tulevina vuosina, koska kehittyvällä ja rakenteitaan uudistavalla taloudella on suuret jakoko ajan kasvavat investointitarpeet.
The positive service balance and net transfers however limit its effect on broadening ofthe current account deficit.
Ylijäämäinen palvelutase ja nettosiirrot kuitenkin rajoittavatsen vaikutusta nykyisen vaihtotaseen vajeen kasvuun.
Although export prices grew faster than import prices in 2003, the termsof trade do not show consistently favourable developments over the last years, thus addinguncertainty regarding potential future pressures on the current account.
Vaikka vientihinnat nousivat tuontihintojanopeammin vuonna 2003, kauppaehdot eivät ole kehittyneet tasaisen suotuisasti viime vuosina,mikä lisää epävarmuutta vaihtotaseeseen mahdollisesti jatkossa kohdistuvien paineiden suhteen.
The modest pace of fiscal consolidation was disrupted by fiscal slippage in 2002, despite strongeconomic growth of the Latvian economy.
Latvian julkisen talouden hitaasti edennyt vakauttaminen koki takaiskun vuonna 2002, kuntavoitteita ei saavutettu vahvasta talouskasvusta huolimatta.
In 2003, the general government deficit is estimated tobe 1.8 per cent of GDP.
Julkisen talouden alijäämän arvioidaanolleen 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003.
This owes mainly to better-than-expected tax revenues, following bothimprovements in tax collection and a higher-than-expected growth, and also to close monitoring ofexpenditure by the government.
Tämä johtuu pääasiassa odotettuasuuremmista verotuloista, jotka kasvoivat veronkannon tehostumisen ja arvioitua nopeammantalouskasvun vuoksi, ja siitä, että valtio valvoi tiukasti menoja.
Even though the Latvian authorities maintain a commitment tobalancing the budget in the medium term, the current procyclical fiscal stance, combined withrapidly a changing political scene and a rather limited ability of the government to increase taxrevenues in a period of high economic growth, put Latvia in a difficult position from which to meetfuture spending needs.
Vaikka Latvian viranomaiset ovatedelleen sitoutuneet tasapainossa olevaan julkiseen talouteen keskipitkällä aikavälillä,myötäsyklinen finanssipolitiikka yhdistettynä nopeasti muuttuvaan poliittiseen tilanteeseen sekähallituksen varsin rajallinen kyky kasvattaa verotuloja nopean talouskasvun aikana asettavat Latvianvaikeaan asemaan sen yrittäessä varautua tuleviin julkisiin menoihin.
These spending pressures are also likely to exacerbate the current accountdeficit.
Nämä menopaineettodennäköisesti kasvattavat vaihtotaseen vajetta.
In the face of a weak external demand and already high domestic demand, a spending surgein late 2002, strong credit growth and further fiscal loosening are a cause for concern. The keyeconomic policy challenge is to avoid a procyclical fiscal stimulus that could overheat domesticdemand and aggravate the current account deficit.
Menojen nopea kasvu vuoden 2002 lopulla,luottokannan vahva kasvu ja finanssipolitiikan keventäminen entisestään aiheuttavat lisäongelmia,koska ulkoinen kysyntä on heikkoa ja kotimainen kysyntä on jo ennestään korkealla tasolla.Talouspolitiikassa keskeinen haaste on välttää myötäsyklisiä kannustimia, jotka voisivat aiheuttaakotimaisen kysynnän ylikuumentumista ja kasvattaa vaihtotaseen alijäämää.
Labour productivity in Latvia is the lowest in the EU (under 40 per cent of the EU-15 average).Over the period 1995-2003, it has increased relatively to the EU average but its growth rate sloweddown in recent years.
Työn tuottavuus on Latviassa alhaisempi kuin missään muussa EU-maassa (alle 40 prosenttia EU-15:n keskiarvosta).
Several factors bear on Latvia’s productivity performance.
Työn tuottavuus nousi suhteessa EU:n keskiarvoon vuosina 1995–2003, muttaviime vuosina nousuvauhti on hidastunut.
First, althoughreforms have been initiated, the educational system still suffers from efficiency, contents, andexternal partnerships problems, and the links between higher education and industries are stillunderdeveloped.
Monet tekijät hidastavat tuottavuuden kasvua Latviassa.Uudistusten käynnistämisestä huolimatta koulutusjärjestelmä kärsii edelleen tehokkuuteen,opetuksen sisältöön ja ulkoisiin kumppaneihin liittyvistä ongelmista.
Second, despite fiscal and other indirect measures taken R & D – in particular theshare of business R & D - and innovation activities appear to be limited, both because of a lack ofpublic funding and the absence of critical mass for most Latvian companies to carry out researchactivities.
T & K-toiminta (erityisesti yritystenosuus) ja innovaatiot näyttävät olevan alhaisella tasolla verokannustimista ja muista välillisistätoimista huolimatta, koska julkista rahoitusta ei ole saatavilla riittävästi eikä latvialaisten yritystenenemmistöllä ole tarpeeksi kriittistä massaa tutkimustoiminnan harjoittamiseen.
Productivity growth is also constrained by the low level of entrepreneurial activity,difficulties in accessing finance, and a nascent entrepreneurial culture.
Tuottavuudenkasvua hidastaa myös yrittäjyyden vähäisyys, rahoitusta on vaikea saada ja yrittäjäkulttuuri on vastakehittymässä.
Despite high levels ofbusiness investments, productivity levels are still held back by low capital deepening and a stillrelatively low level of physical infrastructure.
Vaikka yritykset investoivat paljon, tuottavuuden kasvua jarruttaapääomaintensiteetin hidas kasvu ja edelleen varsin heikko fyysinen infrastruktuuri.
All these factors also contribute to explain why Latvia remains specialised in relatively low-tech sectors and in transit activities without muchvalue-added.
Edellä mainittuselittää myös osaltaan sen, miksi Latvia on edelleen erikoistunut varsin matalan teknologian aloilleja transit-toimintaan, jotka tuottavat vähän arvonlisää.
The Latvian labour market displays a number of structural shortcomings, the main being highregional differences in unemployment, and a high share of longterm unemployment and youthunemployment.
Latvian työmarkkinoilla on useita rakenteellisia ongelmia, joista vaikeimmat ovat työttömyydensuuret alueelliset erot sekä pitkäaikais- ja nuorisotyöttömien suuri osuus.
In 2002, the participation rate reached 68.8 per cent and the employment rate was60.5 per cent.
Vuonna 2002työvoimaosuus oli 68,8 prosenttia ja työllisyysaste 60,5 prosenttia.
The unemployment rate was 12.1 per cent at the end of 2002 and has declined in2003.
Työttömyysaste, joka oli12,1 prosenttia vuoden 2002 lopussa, on laskenut vuoden 2003 aikana.
First,the under-utilisation of human resources stems from feeble entrepreneurial climate.
Työvoimanvajaakäyttö johtuu alikehittyneestä yrittäjäkulttuurista.
Latvia has thelowest rate of business start-ups in the EU, which underlines the necessity to facilitateentrepreneurship and the development of small and medium size enterprises, in this way fosteringthe employment base.
Latviassa perustetaan uusia yrityksiävähemmän kuin missään muualla EU:ssa, minkä vuoksi on ehdottomasti edistettävä yrittäjyyttä japk-yritysten toiminnan kehittämistä. Näin voidaan kasvattaa työvoimapohjaa.
Second, the labour tax wedge for low-income earners is high in Latvia andcreates a disincentive to work in the official economy.
Matalapalkkaisentyön verokiila on Latviassa suuri, ja se vähentää ihmisten haluja työskennellä virallisessataloudessa.
In addition, given the low wages, evenmodest social benefits make working or returning to work costly decisions and therefore discouragelabour market participation.
Koska palkkataso on alhainen, vähäisetkin sosiaalietuudet tekevät työnteon taityömarkkinoille palaamisen taloudellisesti kannattamattomaksi, mikä lisää ihmisten syrjäytymistätyömarkkinoilta.
Third, the high rate of unemployment reflects to some extent skillsmismatches between labour supply and demand.
Korkeaan työttömyysasteeseen vaikuttaa osaltaan työntekijöiden puutteellisestaammattitaidosta johtuva työn tarjonnan ja kysynnän epäsuhta.
Moreover, the education system fails to meet thedemand for more flexible and modern forms of training.
Myöskään koulutusjärjestelmä eipysty tarjoamaan riittävän joustavaa ja nykyaikaista koulutusta.
The Latvian authorities have recentlyproposed a comprehensive reform of the education system to better adapt it to the requirements of amarket economy, however, implementation of the reform might be both costly and lengthy.
Latvian viranomaiset tekivätvastikään ehdotuksen koulutusjärjestelmän kattavasta uudistamisesta, jotta se vastaisi paremminmarkkinatalouden vaatimuksia.