natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From September 2007 higher annual rates of energy producer price growth – pushed up by oil price increases and base effects – and food producer price growth led to an increase in producer price inflation.
Muiden teollisuustuotteiden kuin energian hintojen vuotuinen nousuvauhti oli 1 % vuonna 2007. Hinnat nousivat nopeammin kuin edellisinä vuosina.
In December 2007 producer price inflation stood at 4.3%.
Muutosvauhti pysyi nopeana koko vuoden.
LOWER AVERAGE PRODUCER PRICE INFLATION BUT UPWARD PRESSURE TOWARDS THE END OF 2007Producer price inflation declined in the first part of the year, mainly on account of base effects from the energy component, and rose thereafter, pushed up by energy and food price developments.
Energian tuottajahintojen muutosvauhdin nopeutuminen syyskuusta 2007 lähtien – muutosvauhtia nopeuttivat öljyn hinnan nousu ja vertailuajankohdan vaikutukset – ja elintarvikkeiden tuottajahintojen nousuvauhdin nopeutuminen kiihdyttivät tuottajahintojen nousua. Joulukuussa 2007 tuottajahintainflaatio oli 4,3 %.
The annual growth rate of industrial producer prices excluding construction and energy declined somewhat in the course of the year, but remained at elevated levels.
Ilman rakennusalaa ja energian hintoja laskettu teollisuuden tuottajahintojen vuotuinen nousuvauhti hidastui hieman vuoden aikana, mutta pysyi kuitenkin nopeana.
This development reflected different patterns in the main components (see Chart 26).
Tämä johtui pääerien kehityksen eroista (ks. kuvio 26).
The annual rate of change in industrial producer prices (excluding construction) in the euro area was 2.8% in 2007, considerably lower than in the previous two years.
Vaikka YKHIn vuotuinen nousuvauhti pysyi jokseenkin vakaana, ilman vaihtelevia eriä eli jalostamattomien elintarvikkeiden ja energian hintoja lasketun YKHIn vuotuinen nousuvauhti nopeutui 2,0 prosenttiin vuonna 2007, kun se kahtena edellisenä vuonna oli ollut 1,5 %.
Producer price inflation, which had peaked at 6% in July 2006, gradually declined to stand at 1.8% in July 2007, mainly on account of
Vuoden loppuun mennessä ilman jalostamattomien elintarvikkeiden ja energian hintoja lasketun YKHIn vuotuinen muutosvauhti kiihtyi 2,3 prosenttiin eli nopeimmilleen sitten vuoden 2002 lopun.
Chart 26 Breakdown of industrial producer prices
Kuvio 26. Teollisuuden tuottajahinnat eriteltyinä
(annual percentage changes; monthly data) energy (left-hand scale)industry excluding construction (right-hand scale)intermediate goods (right-hand scale)capital goods (right-hand scale)consumer goods (right-hand scale)
Energia (vasen asteikko)Teollisuus ilman rakentamista (oikea asteikko)Välituotteet (oikea asteikko)Pääomahyödykkeet (oikea asteikko)Kulutustavarat (oikea asteikko) tajat kokivat huomattavia hinnannousuja vuoden kolmannella neljänneksellä, mikä oli seurausta joidenkin maatalousraakaaineiden maailmanmarkkinahintojen jyrkästä noususta (ks. kehikko 5). Pääomahyödykkeiden tuottajahintojen nousu hidastui kesäkuusta lähtien.
Chart 27 Sectoral compensation per employee
Euroalueen tietoja Kypros ja Malta mukaan lukien.
(annual percentage changes; quarterly data) industry excluding constructionconstructionservices
Kulutustavaroiden tuottajahintojen vuotuinen muutosvauhti kiihtyi 3,9 prosenttiin joulukuussa 2007 eli nopeimmilleen sitten rahaliiton käynnistymisen vuonna 1999.
4.0 to 3.9% in December 2007, the highest rate of increase since the beginning of Monetary Union in 1999.
Muutosvauhtia nopeutti lähinnä muiden kuin kestokulutustavaroiden tuottajahintojen nousuvauhdin nopeutuminen heinäkuusta lähtien.
This development was mainly driven by non-durable consumer goods prices, which accelerated from July onwards, reflecting global food price pressures which pushed up food consumer goods prices.
Nopeutuminen johtui elintarvikkeiden maailmanmarkkinahintojen nousupaineiden välittymisestä elintarvikekulutustavaroiden hintoihin.
Excluding tobacco and food prices, however, the annual rate of change in consumer goods prices remained stable throughout the year, hovering around 1.3%.
Ilman tupakan ja elintarvikkeiden hintoja laskettu kulutustavaroiden tuottajahintojen vuotuinen muutosvauhti pysyi kuitenkin vakaana koko vuoden ja vaihteli 1,3 prosentin tuntumassa.
The average growth in total hourly labour costs in the first three quarters of 2007 was lower than the growth rate recorded in 2006.
Vuoden alkupuoliskolla välituotteiden hintoihin vaikutti edelleen eniten teollisuuden raakaaineiden hintojen nousu.
LABOUR COSTS REMAINED MODERATEThe annual growth rate of compensation per employee remained moderate in 2007.
TYÖVOIMAKUSTANNUSTEN KASVU EDELLEEN MALTILLISTATyöntekijää kohden laskettujen työvoimakustannusten vuotuinen kasvuvauhti pysyi maltillisena vuonna 2007.
The average annual growth rate in the first three quarters of the year was 2.0%, slightly lower than the average growth rate recorded in 2006 (see Table 2).
Vuoden kolmena ensimmäisenä neljänneksenä keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti oli 2,0 % eli hieman hitaampi kuin vuonna 2006 keskimäärin (ks. taulukko 2).
Other available labour cost indicators confirm that wage developments remained moderate in 2007.
Toimialakohtaiset tiedot viittaavat siihen, että työn-
Table 2 Labour cost indicators
Taulukko 2. Työvoimakustannusindikaattoreita
Negotiated wages Total hourly labour costs Compensation per employee Memo items Labour productivity Unit labour costs
Sopimuspalkat Työvoimakustannukset/tunti Työvoimakustannukset/työntekijä Lisätietoja Työn tuottavuus Yksikkötyökustannukset
Sources: Eurostat, national data and ECB calculations.Note: Data on compensation per employee, labour productivity and unit labour costs refer to the euro area including Cyprus and Malta.
Lähteet: Eurostat, kansalliset tiedot ja EKP:n laskelmat.Huom.Työntekijää kohti lasketut tiedot työvoimakustannuksista, työn tuottavuudesta ja yksikkötyökustannuksista koskevat euroaluetta ja sisältävät Kyproksen ja Maltan.
to country.
Kuvio 27.
The impact of lower unemployment on wage agreements appears to have remained relatively moderate.
Muut saatavissa olevat työvoimakustannusindikaattorit vahvistavat, että palkkojen nousu pysyi vaimeana vuonna 2007.
It appears that structural reforms in labour and product markets, changes in the composition of the labour supply and employment, and international competition have contributed to the continuation of moderate labour cost developments in the euro area.
Näyttää siltä, että työ- ja hyödykemarkkinoiden rakenteelliset uudistukset, työvoiman tarjonnan ja työllisyyden rakenteen muutokset sekä kansainvälinen kilpailu ovat vaikuttaneet siihen, että työvoimakustannusten kasvu on jatkunut maltillisena euroalueella.
Despite moderate wage developments, the annual growth rate of unit labour costs rose slightly in the course of the year, mainly reflecting declining labour productivity growth.
Palkkojen maltillisesta kehityksestä huolimatta yksikkötyökustannusten vuotuinen kasvuvauhti nopeutui hieman vuoden aikana, mikä johtui lähinnä työn tuottavuuden kasvun hidastumisesta.
Unit labour costs grew by an average of 1.1% in the first three quarters of 2007, compared with average growth rates of 0.9% and 1.0% in the previous two years.
Vuoden 2007 kolmena ensimmäisenä neljänneksenä yksikkötyökustannusten keskimääräinen kasvuvauhti oli 1,1 %, kun se kahtena edellisenä vuonna oli ollut 0,9 % ja 1,0 %.
The increase in unit labour costs brought about some slowdown in profit developments in the course of 2007.
Kasvuvauhdin nopeutuminen hidasti voittomarginaalien kasvua hieman vuonna 2007.
The indicator of overall profit mark-up, measured as the difference in the rates of growth of the GDP deflator and of unit labour costs, still signalled dynamic growth in profits up to the third quarter of 2007, but at a lower rate than in 2006.
Voittomarginaalien indikaattori, joka lasketaan BKT:n deflaattorin ja yksikkötyökustannusten kasvuvauhdin erotuksena, osoitti edelleen, että yritysten vahva tuloskehitys jatkui vuoden 2007 kolmannelle neljännekselle asti, joskin hitaampana kuin vuonna 2006.
Average profi tmark-up growth in the first three quarters of 2007 was 0.6%, whereas it had been 0.8% in 2006.
Voittomarginaalien keskimääräinen kasvuvauhti oli 0,6 % vuoden 2007 kolmena ensimmäisenä neljänneksenä, kun se vuonna 2006 oli ollut 0,8 %.
DEVELOPMENTS IN INFLATION PERCEPTIONS AND EXPECTATIONSIn view of the rise in headline inflation towards the end of 2007, inflation perceptions and expectations became a key issue in the assessment of future inflation developments.
tekijää kohden laskettujen työvoimakustannusten kasvuvauhti oli vuonna 2007 edellisvuosien tapaan nopeampi teollisuustoimialalla kuin palvelutoimialalla toimialojen tuottavuuskehityksen mukaisesti (ks. kuvio 27).
The European Commission’s measure of consumers’ qualitative perceptions of inflation over the previous 12 months increased significantly in the second half of
Vuoden 2007 kolmena ensimmäisenä neljänneksenä työntekijää kohden laskettujen työvoimakustannusten kasvuvauhti palvelualoilla oli hitaampi kuin kahtena edellisenä vuonna.
RESIDENTIAL PROPERTY PRICE INCREASES SLOWED DOWN FURTHER Residential property prices, which are not included in the measurement of the HICP, decelerated in
Asuntojen hinnat eivät sisälly YKHIin. Hinnat jatkoivat vuoden 2005 jälkipuoliskolla ja vuonna 2006 havaittua hidastuvaa nousutrendiä (ks. kuvio 28).
Chart 29 Euro area consumers’ qualitative inflation perceptions and expectations
Kuvio 29. Euroalueen kuluttajien kokema inflaatio ja inflaatio-odotukset
(percentage balance; seasonally adjusted) inflation expectations inflation perceptions
(saldoluvut prosentteina, kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja)
Jan. 2002: euro cash changeover
Tammikuu 2002:käteisen euron käyttöönotto
Chart 30 Contributions to quarterly real GDP growth
Kuvio 30. BKT:n erien kasvuvaikutus neljännesvuositasolla
2007 following the rise in actual inflation, reaching levels last seen in the wake of the euro cash
(neljännesvuosittaiset kasvuvaikutukset prosenttiyksikköinä, kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja)
(quarterly percentage point contributions; seasonally adjusted) changeover in January 2002 (see Chart 29).6 In contrast to 2002, consumers’ inflation expectations real GDP 1)final domestic demand 2) net exports
BKT:n kasvun hidastuminen vuonna 2007 johtui lähinnä yksityisen kulutuksen ja asuntoinvestointien kehityksestä. Nettoviennin vaikutus BKT:n kasvuun oli 0,4 prosenttiyksikköä eli kaksi kertaa suurempi kuin vuonna 2006 (ks. taulukko 3).
Table 3 Composition of real GDP growth
Taulukko 3. BKT:n määrän koostumus
Quarterly rates 2)
Neljännesvuosimuutos
Domestic demand 3)
Kotimainen kysyntä
Purely market-related services 6)
6) palvelut
external environment and the rise in inflation (see Chart 31).
Lähteet: Eurostat ja EKP:n laskelmat.Huom.
The consumption growth path in 2007 was strongly influenced by a VAT increase in Germany in January 2007. This led to purchases being made earlier, particularly purchases of expensive items such as durable consumer goods, in order to avoid the tax increase.
Luvut on puhdistettu kausivaihtelusta ja korjattu osittain työpäivien lukumäärällä, koska kaikki euroalueen maat eivät ilmoita neljännesvuosittaisia kansantalouden tilinpidon tietoja työpäivien lukumäärällä korjattuina.
Household consumption rebounded in subsequent months, in line with improvements in real household disposable income which were mainly driven by the positive developments in employment and, to a lesser extent, by growth in household real wealth. The second half of the year witnessed a progressive weakening in consumer confidence, which appears to have been linked to the turmoil in financial markets, concerns about the
Euroalueen tietoja Kypros ja Malta mukaan lukien.1) Prosenttimuutos edellisen vuoden vastaavasta ajankohdasta.2) Prosenttimuutos edellisestä neljänneksestä.3) Vaikutus BKT:n määrän kasvuun, prosenttiyksikköä.4) Sisältää arvoesineiden hankinnat miinus vähennykset.5) Vienti ja tuonti käsittävät tavarat ja palvelut ja sisältävät euroalueen sisäisen kaupan.
Having rebounded strongly in 2006, total investment growth was robust in 2007, at 4.4% for the year as a whole.
Euroalueen sisäisen kaupan tietoja ei ole poistettu kansantalouden tilinpidon tuonti- ja vientiluvuista.
The deceleration in housing investment was more marked in certain countries which had experienced very fast growth in previous years. As reported in the Eurosystem’s bank lending survey, net demand for housing loans to households dropped considerably in the
Tästä syystä nämä tiedot ja maksutasetiedot eivät ole täysin verrannollisia.6) Sisältää kaupan ja korjauksen, majoitus- ja ravitsemistoiminnan, kuljetuksen ja tietoliikenteen, rahoituksenvälityksen, kiinteistö-, vuok-raus- ja liike-elämän palvelut.
(percentage balances; seasonally adjusted) consumer confidenceindustrial confidenceservices confidence
(saldoluvut prosentteina, kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja)
Source: European Commission Business and Consumer Surveys.Notes: Data shown are calculated as deviations from the average over the period since January 1985 for consumer and industrial confidence, and since April 1995 for services confidence.
Teollisuuden ja kuluttajien luottamusta koskevat tiedot on laskettu poikkeamina tammikuusta 1985 alkaen lasketusta keskiarvosta ja palvelualojen luottamusta koskevat tiedot huhtikuusta 1995 alkaen lasketusta keskiarvosta. Euroalueen tietoja Kypros ja Malta mukaan lukien.
Data refer to the euro area including Cyprus and Malta.
EKP Vuosikertomus 2007
The industrial sector (excluding construction) showed considerable resilience throughout the year which was closely related to the robust growth of exports, and this offset the slowdown in construction activity.
Teollisuudessa (ilman rakentamista) pitkään kestänyt työllisyyden heikkeneminen päättyi vuonna 2007, jolloin työpaikkojen nettomäärä kasvoi – joskin erittäin maltillisesti – ensimmäisen kerran sitten vuoden 2001.
Value added growth in the euro area construction sector declined sharply in 2007, particularly in the second half of the year.
Rakennusalan työllisyyskehitys johtui asuntorakentamisen ja muun rakennustoiminnan noususuhdanteen päättymisestä.
(percentage changes compared with the previous period; percentages)
(prosenttimuutos edellisestä kaudesta, prosentteina)
Labour force Employment
Työvoima Työllisyys
Agriculture 1)Industry 2)
Maatalous1) Teollisuus2)
– excluding construction– construction
– Ilman rakentamista– Rakentaminen
Services 3)Rates of unemployment 4)
Palvelut3)
Total Under 25 years25 years and over
Työttömyysasteet4) Yhteensä Alle 25-vuotiaat25-vuotiaat ja sitä vanhemmat
The protracted contraction of employment in industry (excluding construction) came to a halt in 2007 when, for the first time since 2001, net job creation – albeit very modest – was observed. Employment in services also grew faster, rising to 2.2% in the third quarter of 2007 from an average of 2.1% in 2006.
Tiedot koskevat euroaluetta ja sisältävät Kyproksen ja Maltan.1) Sisältää kalastuksen sekä riista- ja metsätalouden.2) Sisältää tehdasteollisuuden, rakentamisen, kaivosteollisuuden (mineraalien kaivu), sähkö-, kaasu- ja vesihuollon.3) Ei sisällä kansainvälisiä järjestöjä eikä ulkomaisia edustustoja.4) Prosentuaalinen osuus työvoimasta ILOn suositusten mukaan.
This was mainly related to developments in the finance and business and trade and transport subsectors.
EKP Vuosikertomus 2007
Chart 32 Unemployment
Kuvio 32. Työttömyys
The unemployment rate, which started to decline at the beginning of 2005 and stood at 7.9% in the fourth quarter of 2006, decreased further in 2007, falling to 7.1% at the end of the year (see Chart 32).
Työttömyysaste alkoi laskea vuoden 2005 alussa, ja vuoden 2006 viimeisenä neljänneksenä se oli 7,9 %. Työttömyysaste laski edelleen vuonna 2007, ja vuoden lopussa se oli 7,1 % (ks. kuvio 32).
(monthly data; seasonally adjusted) annual change in millions (left-hand scale) 1)percentage of the labour force (right-hand scale)
Vuosimuutos miljoonina (vasen asteikko) 1)% työvoimasta (oikea asteikko)
THE DECLINE IN UNEMPLOYMENT IN THE EURO AREA IN RECENT YEARS
EUROALUEEN TYÖTTÖMYYDEN VÄHENEMINEN VIIME VUOSINA
For the last nine years employment growth in the euro area has expanded by a 1.3% annual average growth rate.
Viimeisten yhdeksän vuoden aikana euroalueen työllisyyden vuotuinen kasvuvauhti on ollut keskimäärin 1,3 %.
Since the second quarter of 2003, the euro area unemployment rate has fallen by 1.5 percentage points, to stand at 7.2% in December 2007.
Vuoden 2003 toisesta neljänneksestä lähtien euroalueen työttömyysaste on laskenut 1,5 prosenttiyksikköä, ja joulukuussa 2007 se oli 7,2 %.
This decline reflects not only the economic upturn but also the effect of sustained moderate wage developments as well as reforms in the euro area labour market.
Työttömyysaste laski talouden noususuhdanteen mutta myös maltillisen palkkakehityksen jatkumisen ja euroalueen työmarkkinauudistusten ansiosta.
Two periods can be identified regarding unemployment developments in recent years (see Chart A).
Viime vuosien työttömyyskehitys voidaan jakaa kahteen ajanjaksoon (ks. kuvio A).
First, a period from mid-2003 to early 2005, during which the unemployment rate continued to increase slowly in spite of the acceleration in activity.
Ensimmäinen ajanjakso ulottuu vuoden 2003 puolivälistä vuoden 2005 alkuun. Tänä ajanjaksona työttömyysaste nousi edelleen hitaasti taloudellisen toimeliaisuuden vilkastumisesta huolimatta.
This followed a period in which the unemployment rate increased sharply from a low of 7.8% in mid-2001 to 8.7% in mid-2003.
Tätä edelsi ajanjakso, jona työttömyysaste nousi jyrkästi: vuoden 2001 puolivälissä se oli ollut 7,8 %, ja vuoden 2003 puoliväliin mennessä se nousi 8,7 prosenttiin.
Then a second period, from early 2005 to 2007, in which the unemployment rate fell markedly in a context of sustained economic growth, bringing the rate to levels not seen since the early 1980s.
Seuraavana ajanjaksona, joka ulottuu vuoden 2005 alusta vuoteen 2007, työttömyysaste laski talouskasvun jatkumisen ansiosta selvästi eli alimmilleen sitten 1980-luvun alun.
In absolute terms, unemployment has declined by around 1.6 million since June 2003, absorbing the increase recorded from mid-2001 to mid-2003.
Työttömien absoluuttinen määrä on vähentynyt noin 1,6 miljoonalla kesäkuusta 2003 lähtien, mikä kumosi
The decline in unemployment stemmed from the vigorous growth in employment.
Kuvio A. Euroalueen työttömyysaste ja BKT:n määrän kasvu
Chart A Euro area unemployment rate and GDP growth
(%, vuotuinen prosenttimuutos)
(percentages; annual percentage changes) unemployment rate (left-hand scale)real GDP growth (year-on-year; right-hand scale)
Työttömyysaste (vasen asteikko)BKT:n määrän kasvu (vuodentakaisesta, oikea asteikko)
Unemployment rates in the euro area by gender, age group and skills
Työttömyysaste euroalueella sukupuolen, ikäryhmän ja koulutuksen mukaan
(percentages; percentage points)
(prosentteina, prosenttiyksikköinä)
Change 2003-07
Muutos 2003–2007
All Men Women Younger Older Skills below secondary education at least secondary education tertiary education Longterm unemployment rate above 15
Kaikki Miehet Naiset Nuoremmat Vanhemmat Koulutus Toisen asteen koulusta alhaisempi koulutus Vähintään toisen asteen koulutus Kolmannen asteen koulutus Pitkäaikaistyöttömyysaste
However, differences in unemployment rates across groups are still significant (see the table).
Vanhempia työntekijöitä, koulutusta ja pitkäaikaistyöttömyysastetta koskevat tiedot ovat kuitenkin maaliskuulta ja perustuvat EU:n työvoimakyselyn tuloksiin.
The female unemployment rate fell by 1.9 percentage points, to 8.0%, between June 2003 and December 2007, clearly a more pronounced decline than that recorded for male workers.
Vähemmän myönteistä on, että pitkäaikaistyöttömien osuus työttömien määrästä näyttäisi pysyneen suurin piirteen ennallaan vuosina 2003–2007.
On a less positive note, the ratio of longterm unemployed to the total number of unemployed persons appears to have remained broadly unchanged between 2003 and 2007, at slightly above 44%, which is very high compared with other economic areas.
Osuus on hieman yli 44 %, mikä on erittäin paljon verrattuna muihin talousalueisiin.
However, the ratio of those unemployed for more than a year to total unemployment has decreased by 1.0 percentage point since 2005.
Yli vuoden työttöminä olleiden osuus kaikista työttömistä on kuitenkin laskenut 1,0 prosenttiyksikköä vuodesta 2005 lähtien.
This indicates that persons in that group are benefiting from the economic recovery with some lag.
Tämä viittaa siihen, että kyseiset työttömät hyötyvät talouskasvun elpymisestä viipeellä.
As reflected in the trend decline, longterm unemployment is also benefiting from labour market reforms aimed in particular at improving the employability of the most vulnerable groups and at increasing work incentives.
Työttömyyden laskiessa trendinomaisesti myös pitkäaikaistyöttömät hyötyvät työmarkkinauudistuksista, joiden tarkoituksena on erityisesti parantaa kaikista heikoimmassa asemassa olevien työllistettävyyttä ja lisätä työnteon kannustimia.
Additional reforms and continuing wage moderation are necessary to encourage a further decline in unemployment
Lisäuudistuksia ja palkkamalttia tarvitaan edelleen työttömyyden vähenemisen jatkumiseksi
The European Commission has recently compiled a database (called LABREF), recording the key features of policy initiatives since the year 2000, focusing on their design, scope and durability.1 Chart B shows that on average the
Kuvio B. Euroalueella 1) tehdyt uudistukset ja niiden jakauma tyypeittäin vuosina 2000–2006
Chart B Reform intensity in the euro area 1)and distribution by type of reform, 2000-06
(uudistusten lukumäänä)
(number of reforms enacted) working timewage bargaininglabour taxation, pension systems, unemploymentand welfare-related benefitsjob protectionimmigration and labour mobilityactive labour market programmes overall number of policy changes in euro area labour markets amounted to about 98 measures enacted between 2000 and 2006.
Työaika Palkkaneuvottelut Työn verotus, eläkejärjestelmät, työttömyyskorvauksetja sosiaaliturvaetuudet Työsuhdeturva Maahanmuutto ja työvoiman liikkuvuus Aktiiviset työmarkkinaohjelmat
Source: ECB computation based on the LABREF database.1) Includes Slovenia.
Lähde: Euroopan komission LABREF-tietokantaan perustuvat EKP:n laskelmat.1) Sisältää Slovenian tiedot.
Although several euro area countries have made progress in adopting and implementing structural reforms, further effort is needed in a number of policy areas.
Työttömyyden väheneminen edelleen tulevina vuosina edellyttää sekä palkkamalttia että euroalueen työ- ja hyödykemarkkinoiden uudistusten jatkumista.
Reforms should increase employment opportunities for young people and women in particular.
Useimmat toimenpiteet koskivat aktiivista työmarkkinapolitiikkaa (erityisesti julkisia työnvälityspalveluja ja koulutusta koskevat hankkeet) sekä eläkejärjestelmää (lähinnä eläkkeiden määrää ja eläk-
It is therefore essential for each euro area country to remove market distortions and to rigorously implement the national reform programmes that are at the heart of the Lisbon process.
keelle pääsyn kriteerejä) ja työn verotusta (lähinnä tuloverotusta ja työnantajan sosiaaliturvamaksuja).
Progress in terms of changing employment protection legislation and providing incentives to work via tax and benefit systems has been rather limited.
Vaikka useat euroalueen maat ovat tehneet rakenteellisia uudistuksia, monilla alueilla tarvitaan edelleen lisätoimia. Uudistusten tulisi lisätä erityisesti nuorten ja naisten mahdollisuuksia työllistyä.
Vigorous reforms in these areas could substantially contribute to the flexibility of the labour markets and support the adjustment capacity of countries in the euro area.
Siksi onkin tärkeää, että kaikki euroalueen maat poistavat markkinoiden vääristymät ja toteuttavat määrätietoisesti kansalliset toimenpideohjelmat, jotka ovat Lissabonin prosessin keskeinen osa.