natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 13(2) of that regulation provides: ‘Where the description, presentation and advertising of the products referred to in Article 1(1) are supplemented by brand names, such brand names may not contain any words, syllables, signs or illustrations which(a) are likely to cause confusion or mislead the persons to whom they are addressed within the meaning of paragraph 1; or(b) are liable to be confused with all or part of the description of a table wine, a quality wine produced in a specified region, including a quality sparkling wine psr or an imported wine whose description is governed by Community provisions or with the description of any other product referred to in Article 1(1), or are identical to the description of any such product, unless the products used for constituting the cuvée of the sparkling wine in question are entitled to such description or presentation.’
Asetuksen 13 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Kun 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden nimitystä, esittelyä ja mainontaa täydennetään merkeillä, eivät nämä saa sisältää sellaisia sanoja, sanan osia, tunnuksia tai kuvauksia: a) jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta tai johtaa harhaan henkilöitä, joille ne on osoitettu 1 kohdan mukaisesti, tai b) jotka saatettaisiin osittain tai täysin sekoittaa sellaisen pöytäviinin, tma-laatuviinin, mukaan luettuna tma-laatu-kuohuviini, tai sellaisen tuontiviinin nimityksen kanssa, jonka nimityksestä on säädetty yhteisön säännöksissä, taikka 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun muun tuotteen nimityksen kanssa tai ovat samanlaisia tällaisen tuotteen nimityksen kanssa, elleivät kyseisen kuohuviinin cuvéen valmistukseen käytettävät tuotteet ole oikeutettuja tällaiseen nimitykseen tai esittelyyn.” (Suomennettu yhteisöjen tuomioistuimessa, koska EYVL:ssä ei ole julkaistu suomenkielistä tekstiä.)
23 — Commission’s observations, paragraph 17.
23 – Komission huomautukset, 17 kohta.
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-285/06 automatic in the sense that any other particular would be misleading in principle solely because it referred to facts which may also be covered by regulated optional particulars.
JULKISASIAMIES TRSTENJAKIN RATKAISUEHDOTUS – ASIA C-285/06 jokainen muu merkintä olisi lähtökohtaisesti harhaanjohtava jo pelkästään sen perusteella, että siinä viitataan tosiseikkoihin, joita voidaan säännellä myös säännellyillä vapaaehtoisilla merkinnöillä.
on wine designations is ultimately to ensure that authorisation to use a designation is no longer strictly dependent on whether or not a certain regulated situation exists, but solely on whether there is a risk of misleading consumers.
lupa enää riipu jäykästi siitä, täyttyykö tietty säännelty tosiseikasto, vaan yksinomaan siitä, voiko merkintä johtaa harhaan.
Following the reform, optional particulars were to be permitted outside the area covered if possible.
Uudistuksen jälkeen vapaaehtoiset merkinnät on tarkoitus sallia säännellyn alan ulkopuolella mahdollisimman laajasti.
However, since the definition of other traditional terms under Article 23 of Regulation No 753/2002 is very broad, it cannot be interpreted as meaning that there is no scope for other particulars in contravention of the spirit of Article 6(1) of Regulation No 753/2002. 24
Koska asetuksen N:o 753/2002 23 artiklassa tarkoitetun perinteisen täydennysmerkinnän määritelmä on kuitenkin erittäin laaja, sitä ei voida tulkita siten, ettei muille merkinnöille jää tilaa, minkä johdosta asetuksen N:o 753/2002 6 artiklan 1 kohta menettäisi merkityksensä. 24
Assessing whether a certain designation is misleading is a point of fact which will have to be clarified by the national court in the main proceedings.
Tietyn nimityksen mahdollisen harhaanjohtavuuden arviointi on tosiseikkoja koskeva kysymys, joka kansallisen tuomioistuimen on selvitettävä pääasian oikeudenkäynnissä.
25 However, this is not
25 Ei kuitenkaan voida automaattisesti katsoa, että
24 — This interpretation has the advantage that it promotes the development of traditional terms.
24 – Tämän tulkinnan etuna on, että se edistää perinteisten merkintöjen kehittämistä.
For example, the other traditional term ‘Reserve’ has developed in German in Austria specifically having regard to Annex III to Regulation No 753/2002.
Kun tarkastellaan nimenomaan asetuksen N:o 753/2002 liitettä III, esim.
Wines with the designation ‘tête de cuvée’ can be found in France.
Itävallassa on kehitetty saksankielinen täydentävä perinteinen merkintä ”Reserve”.
The use of the traditional term ‘cuvée’ was regulated in the repealed French Code du vin (cf.
Ranskalaisissa viineissä taas käytetään esim. merkintää ”tête de cuvée”.
Article 284(4)(2) of the Code du vin) and related to the methods of production.
Perinteisen merkinnän ”cuvée” käyttöä säänneltiin sittemmin kumotulla Code du vin -nimisellä lailla (viinilaki; ks. code du vinin 284 §:n 4 momentin 2 kohta), ja merkinnällä viitattiin tuotantomenetelmiin.
That provision had expressly and exceptionally excluded the use of the term ‘cuvée’ from the principle of prohibition which applied in the legislation on wine at that time (cf. Lamborelle, J.-C., Pillot, J., Code du vin 1999 commenté et annoté, Causse, 1999, p. 241 et seq.).
Merkinnän ”cuvée” käyttö oli otettu edellä mainittuun säännökseen nimenomaisesti ja poikkeuksellisesti tuolloin voimassa olleessa viinilainsäädännössä säädetystä kieltoperiaatteesta (ks. Lamborelle, J.-C. ja Pillot, J., Code du vin 1999 commenté et annoté, Causse, 1999, s.
The new French legislation on wine contains similar provisions in Article L 644-2 of the Code rural, but that particular is not registered in Annex III to Regulation No 753/2002.
Ranskan uudessa viinilainsäädännössä on samankaltaisia säännöksiä code ruralin (maatalouslaki) L 644-2 §:ssä, mutta kyseistä merkintää ei ole lueteltu asetuksen N:o 753/2002 liitteessä III.
Nor is this affected by the consideration that the use of an ‘other particular’ for the labelling of wines could possibly lead an uninformed consumer wrongly to assume that it is a regulated, i.e. legally defined, particular.
Asiaa ei muuta myöskään se, että valistumaton kuluttaja saattaisi viinien päällysmerkinnässä olevan ”muun merkinnän” perusteella olettaa virheellisesti, että kyseessä on säännelty, toisin sanoen lainsäädännössä määritelty merkintä.
The prohibition on misleading information under the legislation on wine designations does serve the purpose of preventing, in the marketing of wine, all practices which are of such a nature as to create false appearances.
Harhaanjohtamiskiellolla pyritään merkintöjä koskevassa lainsäädännössä poistamaan viinin kaupasta kaikki sellaiset menettelytavat, jotka saattavat luoda virheellisiä mielikuvia.
26However, as has already been mentioned above, the Court has consistently held that a factual approach should be taken.
26Kuten edellä jo todettiin, yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tässä yh -teydessä on kuitenkin asianmukaista soveltaa konkreettista tarkastelutapaa.
27The purely abstract risk of the appearance of a protected designation cannot mean that the use of an unregulated particular is not permitted, as long as consumers are not actually misled in a specific case: that would not be consistent with the balancing of the interests involved, as desired by the Commission legislature, that is to say between consumer protection and the protection of the intellectual property rights of the person marketing
27Sääntele-mättömän merkinnän käyttö ei voi olla kiellettyä, jos on olemassa pelkästään abstrakti vaara siitä, että suojatusta nimityksestä syntyy virheellinen mielikuva, niin kauan kuin ei ole kyse kuluttajien konkreettisesta, tosiasiallisesta harhaanjohtamisesta. Tämä olisi ristiriidassa sen kanssa, että yhteisön lainsäätäjä on punninnut keskenään intressejä, jotka koskevat toisaalta kuluttajansuojaa ja toisaalta tuotteita kaupan pitävien imma-
26 — Case 56/80 Weigand [1981] ECR 583, paragraph 18.
26 – Asia 56/80, Weigand, tuomio 25.2.1981 (Kok. 1981, s. 583, 18 kohta).
25 — Case C-303/97 Sektkellerei Kessler (cited above in footnote 19, paragraph 36).
25 – Edellä alaviitteessä 19 mainittu asia Sektkellerei Kessler, tuomion 36 kohta.
It is for the national court to assess whether an appellation, brand name or advertising statement may be misleading.
Kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on arvioida nimityksen, tavaramerkin tai mainoksessa annetun tiedon mahdollinen harhaanjohtavuus.
In this case, it is for the national court to assess in the light of the circumstances whether, bearing in mind the consumers to whom it is addressed, a brand name or its component parts are liable to be confused with all or part of the description of certain wines.
Kansallisen tuomioistuimen on kussakin tapauksessa tutkittava olosuhteiden perusteella, ovatko merkki tai sen osat omiaan sekoittumaan – ne kuluttajat huomioon ottaen, joille se on suunnattu – tiettyjen viinien koko kuvauksen tai sen osan kanssa.
In that respect, it is also apparent from the Court’s caselaw that the national court must take into account the presumed expectations of an average consumer who is reasonably well informed and reasonably observant and circumspect.
Samasta yhteisöjen oikeuskäytännöstä käy tältä osin myös ilmi, että kansallisen tuomioistuimen on otettava arvioinnissa huomioon tavanomaisesti valistuneen, kohtuullisen tarkkaavaisen ja huolellisen keskivertokuluttajan oletetut odotukset.
SCHNEIDER point B(1)(b) of Annex VII to Regulation No 1493/1999 under the conditions provided for therein and in Article 23 of Regulation No 753/2002, but also as an ‘other particular’ in accordance with point B(3) of Annex VII to Regulation No 1493/1999.
VII olevan B kohdan 1 kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitettuna säänneltynä vapaaehtoisena merkintänä siinä ja asetuksen N:o 753/2002 23 artiklassa säädetyin edellytyksin vaan myös asetuksen N:o 1493/1999 liitteessä VII olevan B kohdan 3 kohdassa tarkoitettuna muuna merkintänä.
the wine.
teriaalioikeuksien suojaa.
28This statement must hold a fortiori in the reformed legislation on wine designations.
28Tämän toteamuksen on pädettävä sitä suuremmalla syyllä uudistetun viinien merkintöjä koskevan lainsäädännön osalta.
Otherwise the principle of prior authorisation of unregulated particulars would be completely undermined: The argument that the appearance of a regulated term might be produced can be made with regard to any other particular. 29
Muussa tapauksessa sääntelemättömien merkintöjen lähtökohtaista hyväksyttävyyttä koskeva periaate sivuutettaisiin täysin: jokaisen muun merkinnän yhteydessä voidaan nimittäin väittää, että se saattaa herättää väärän mielikuvan säännellystä merkinnästä. 29
C — The second question
C Toinen ennakkoratkaisukysymys
Lastly I would like to make clear that the fact that the term ‘Réserve’ refers to the production or ageing method for the wine is not sufficient to prohibit its use for German wines.
Haluan lopuksi täsmentää, ettei merkinnän ”Réserve” käyttöä saksalaisissa viineissä voida kieltää pelkästään sen perusteella, että merkintä viittaa viinin tuotanto-, valmis-tus- ja vanhentamismenetelmään.
In order to be able to prohibit it, either a specific risk of misleading consumers would have to be established or an express provision would have to prohibit its use.
Sen kieltäminen edellyttäisi, että näytetään toteen konkreettinen harhaanjohtavuusvaara tai että käyttö on kielletty nimenomaisen säännöksen nojalla.
With its second question the Bundesverwaltungsgericht is seeking to ascertain whether Article 24(2)(a) of Regulation No 753/2002 is to be interpreted as meaning that imitation or evocation exists only if it is in the same language as that of the protected traditional term.
BVerwG tiedustelee toisessa ennakkoratkaisukysymyksessään, onko asetuksen N:o 753/2002 24 artiklan 2 kohdan a alakohtaa tulkittava siten, että kyseessä on jäljittely tai mielleyhtymä ainoastaan siinä tapauksessa, että jäljittely tai mielleyhtymä tapahtuu suojatun perinteisen merkinnän kielellä.
The answer to the first question must therefore be that a particular which refers to the production or ageing method or the quality of the wine may be permitted not only as a regulated ‘optional particular’ in accordance with the fifth indent of
Edellä esitetyn perusteella ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen on vastattava, että merkintä, joka viittaa viinin tuotanto-, valmistus- tai vanhentamismenetelmään taikka viinin laatuun, ei voi olla sallittu ai -noastaan asetuksen N:o 1493/1999 liitteessä
Under Article 24(2) of Regulation No 753/2002 traditional terms are protected against ‘all misuse, imitation or evocation, even if the protected term is accompanied by an expression such as “kind”, “type”, “style”, “imitation”, “brand” or similar’.
Asetuksen N:o 753/2002 24 artiklan 2 kohdan nojalla perinteinen merkintä on suojattu ”väärinkäytöltä, jäljittelyltä tai mielleyhtymiltä, vaikka suojattuun merkintään olisi liitetty sellainen ilmaisu kuin ’laji’, ’tyyppi’, ’menetelmä’, ’jäljitelmä’, ’merkki’ tai muu vastaava merkintä”.
28 — Opinion of Advocate General Geelhoed in Case C-81/01 Borie Manoux (cited above in footnote 9, point 47).
28 – Edellä alaviitteessä 9 mainittu asia Borie Manoux, julkisasiamies Geelhoedin ratkaisuehdotus, 47 kohta.
Reference should also be made to the judgment in Case C-291/00 LTJ Diffusion [2003] ECR I-2799 on the interpretation of Article 5(1)(a) of First Council Directive 89/104/EEC of 21 December 1988 to approximate the laws of the Member States relating to trade marks (OJ 1989, L 40, p. 1).
Viittaan tässä yhteydessä myös asiaan C-291/00, LTJ Diffusion, tuomio 20.3.2003 (Kok. 2003, s.
As in national legal orders, Community law includes the principle that the text should be interpreted by itself according to
Yhteisön oikeudessa noudatetaan kansallisten oikeusjärjestelmien tapaan periaatetta, jonka mukaan tekstiä on tulkittava yksistään
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-285/06 misleading of consumers with respect to all kinds of compulsory and optional particulars, expressly including, ‘if the information is used in translation or with a reference to the actual provenance or with additions such as “kind”, “type”, “style”, “imitation”, “brand” or the like’.
JULKISASIAMIES TRSTENJAKIN RATKAISUEHDOTUS – ASIA C-285/06 omaisesti myös silloin, ”kun näitä merkintöjä käytetään käännöksissä tai niillä viitataan todelliseen alkuperään tai kun ne yhdistetään merkintöihin ’laji’, ’tyyppi’, ’menetelmä’, ’jäljitelmä’ tai ’merkki’ tai muihin vastaaviin merkintöihin”.
its wording.
sen sanamuodon perusteella.
The normal and natural meaning of the words must be established in the direct context of the sentence.
Tekstiä tulkittaessa on todettava sanojen tavanomainen ja luonnollinen merkitys juuri kyseisessä virkkeessä.
30Only where, by reason of the divergences that exist between the versions of the text in different languages, it does not lend itself to a clear and uniform interpretation on the point in question must it be interpreted by reference to the purpose and the general scheme of the provisions.
30 Säännöstä on tulkittava sen tavoitteen ja kokonaisjärjestelmän perusteella vasta sitten, kun säännöksen sanamuodosta ei voida riidanalaisessa asiassa johtaa selkeää ja yhtenäistä tulkintaa eri kieliversioiden välisten erojen vuoksi.
31When the wording of secondary Community law is open to more than one interpretation, preference should be given to ‘the interpretation which renders the provision consistent with the Treaty.
31Kun yhteisön johdettuun oikeuteen kuuluva säännös edellyttää tulkintaa, sitä on tulkittava mahdollisuuksien mukaan siten, ”että se on yhteensoveltuva perustamissopimuksen määräysten kanssa.
An implementing regulation must also be given, if possible, an interpretation consistent with the provisions of the basic regulation’. 32
Myös soveltamisasetusta on tulkittava mahdollisuuksien mukaan siten, että se on yhteensoveltuva perusasetuksen säännösten kanssa”. 32
The silence of an implementing regulation regarding a certain situation which is regulated (differently) in the basic regulation is not always a gap in the law contrary to the legislative scheme.
Se, ettei soveltamisasetuksessa säädetä mitään tietystä asiasta, jota säännellään perusasetuksessa (toisella tavoin), ei tarkoita aina, että sääntelyssä olisi tahaton aukko.
35 Rather, the difference in the wording of the basic Regulation No 1493/1999 and the implementing Regulation No 753/2002 may also, according to the spirit and purpose of the rules, be intended to restrict the scope of the prohibition.
35Perusasetuksen N:o 1493/1999 ja soveltamisasetuksen N:o 753/2002 tekstissä olevalla erolla on myös voitu sääntelyn kulloisenkin merkityksen ja tavoitteen mukaan nimenomaan pyrkiä rajoittamaan kiellon soveltamisalaa.
In my opinion, the failure to mention translation in Article 24(2) of Regulation No 753/2002 is not pure coincidence, but represents a deliberate decision not to include translations in the prohibition under Article 48 of Regulation No 1493/1999 and thus a restriction of the scope of the protection afforded by the prohibition under Article 48.
Se, ettei asetuksen N:o 753/2002 24 artiklan 2 kohdassa mainita käännöstä, ei ole nähdäkseni pelkkä sattuma, vaan kyse on pikemminkin siitä, että käännökset on jätetty tarkoituksellisesti sisällyttämättä asetuksen N:o 1493/1999 48 artiklassa säädettyyn kieltoon ja että tällä tavoin rajoitetaan 48 artiklassa säädetyn kiellon tarjoaman suojan laajuutta.
Article 24(2) of Regulation No 753/2002, which is an implementing regulation, 34 differs from the — otherwise identical — Article 48 of Regulation No 1493/1999, which prohibits in quite general terms the
33Asetuksen N:o 753/2002, joka on soveltamisasetus, 34 24 artiklan 2 kohta eroaa tältä osin – muuten sanamuodoltaan vastaavasta – asetuksen N:o 1493/1999 48 artiklasta, jossa harhaanjohtaminen kielletään yleisesti kaikenlaisten pakollisten ja vapaaehtoisten merkintöjen kohdalla ja nimen-
31 — Case 6/74 Moulijn v Commission [1974] ECR 1287, paragraphs 10 and 11.
31 – Asia 6/74, Moulijn v. komissio, tuomio 21.11.1974 (Kok. 1974, s. 1287, 10 ja 11 kohta).
32 — Case C-90/92 Tretter [1993] ECR I-3569, paragraph 11.
32 – Asia C-90/92, Tretter, tuomio 24.6.1993 (Kok. 1993, s. I-3569, 11 kohta).
Such an interpretation can only be justified schematically and teleologically and takes account of the nature of the traditional
Tällainen tulkinta voidaan perustella vain systemaattisesti ja teleologisesti, ja siinä otetaan huomioon perinteisten merkin-
33 — This statement applies not only to the German language version, but also, for example, to the Slovenian, English, French, Spanish and Italian versions.
33 – Tämä toteamus ei päde ainoastaan saksankieliseen versioon vaan esimerkiksi myös sloveenin-, englannin-, ranskan-, espanjan- ja italiankieliseen versioon.
34 — It is clear from the mention of the legal basis of Regulation No 753/2002 that it is an implementing regulation for the basic Regulation No 1493/1999.
6.3.2007 esittämäni ratkaisuehdotus asiassa C-1/06, Bonn Fleisch, tuomio 28.6.2007 (Kok. 2007, s.
SCHNEIDER which are listed in that Annex alongside the wine categories: The Annex equally specifies the scope of the prohibition on imitation with regard to all categories listed therein.
SCHNEIDER nitussa liitteessä viiniluokkien kanssa samanarvoisena tekijänä. Liitteessä määritetään jäljittelykiellon soveltamisala samassa määrin kaikkien siinä mainittujen luokkien osalta.
terms.
töjen luonne.
In addition to the differences already highlighted in the wording of Regulations No 1493/1999 and No 753/2002, the scope of the protection for traditional terms is typically different, as far as translations are concerned, from that in the case of protected designations of origin. 36
Asetusten N:o 1493/1999 ja N:o 753/2002 sanamuodossa olevien edellä mainittujen erojen lisäksi perinteisillä merkinnöillä on tyypillisesti erilainen käännöksiä koskevan suojan laajuus kuin suojatuilla alkuperänimityksillä. 36
Article 24 of Regulation No 753/2002 itself confirms this interpretation, because under the second paragraph of Article 24(4) the protection of a traditional term expressly applies only for the language(s) in which it appears in Annex III.
Tämä tulkinta vahvistetaan asetuksen N:o 753/2002 24 artiklassa, sillä sen 4 kohdan toisen alakohdan nojalla perinteisen merkinnän suojaa sovelletaan ainoastaan sen kieliseen merkintään, joka on liitteessä III.
In connection with the deliberate omission of translations from the prohibition on imitation under Article 24(2) of Regulation No 753/2002, it is clear that only the use of the protected term in its own language, that is, in the registered original language, may be prohibited.
Tarkasteltaessa sitä, että käännös on jätetty tarkoituksellisesti pois asetuksen N:o 753/2002 24 artiklan 2 kohdassa säädetystä jäljittelykiellosta, 4 kohdan toisesta alakohdasta ilmenee, että suojatun merkinnän käyttö voi olla kielletty ainoastaan sen omalla kielellä, toisin sanoen rekisteröidyllä alkuperäiskielellä.
Regulation No 753/2002 lists the protected traditional terms in Annex III in the form of a table in which, alongside the wines concerned and the category of wine, express mention is also made of the language concerned in which the term in question is protected.
Asetuksen N:o 753/2002 liitteessä III luetellaan suojatut perinteiset merkinnät taulukossa, jossa mainitaan viinien ja viiniluokan lisäksi nimenomaisesti myös kieli, jolla kyseessä oleva merkintä on suojattu.
Where the Commission rightly points out in its submissions on the third question that the protection of traditional designations applies only to the categories of wine mentioned in the Annex 37 (quality wine psr), the same must apply to the languages,
Kun komissio toteaa aivan oikein kolmatta ennakkoratkaisukysymystä koskevissa huomautuksissaan, että perinteisen nimityksen suoja ulottuu ainoastaan liitteessä mainittuihin viiniluokkiin 37(tma-laatuviini), saman on pädettävä myös kieliin, jotka luetellaan mai-
I would point out that Article 24 of Regulation No 753/2002 constitutes a special rule for other traditional terms vis-à-vis Article 48 of Regulation No 1493/1999.
Huomautan, että asetuksen N:o 753/2002 24 artikla on täydentäviä perinteisiä merkintöjä koskeva erityissäännös asetuksen N:o 1493/1999 48 artiklaan nähden.
According to the general principle of ‘lex specialis derogat legi generali’ 38the special provision takes precedence.
Yleisen lex specialis derogat legi generali -oikeusperi-aatteen 38nojalla erityissäännös on ensisijainen.
Article 48 of Regulation
Asetuksen N:o 1493/1999 48 artiklaan sisältyy yleinen harhaanjohtamiskielto, joka
In support of the fact that the translation of a protected designation of origin is protected to the same extent as the registered protected designation of origin itself, Advocate General Mazák relies on the clear wording of Article 13(1) of Council Regulation (EEC) No 2081/92 of 14 July 1992 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs (OJ 1992 No L 208, p.
Perustellessaan sitä, että tietyn suojatun alkuperänimityksen käännös on suojattu samassa määrin kuin varsinainen rekisteröity suojattu alkuperänimitys, julkisasiamies Mazák tukeutuu maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14.7.1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (EYVL L 208, s.
1), repealed and replaced by Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs (OJ 2006 L 93, p.
1), joka on kumottu ja korvattu maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20.3.2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 510/2006 (EUVL L 93, s.
12), which contains an express prohibition on translations.
12), 13 artiklan 1 kohdan yksiselitteiseen sanamuotoon, johon sisältyy nimenomainen kääntämiskielto.
37 — Commission’s observations, paragraphs 24, 27-29.
37 – Komission huomautukset, 24 ja 27–29 kohta.
See also Case C-283/02 Italy v Commission, not published in the ECR, paragraph 40.
Ks. myös asia C-283/02, Italia v. komissio, tuomio 3.3.2005 (40 kohta, ei julkaistu oikeustapauskokoelmassa).