natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall,real GDP grew – on a working day-adjustedbasis – by 1.8% in 2004, up from 0.5% in 2003and 0.9% in 2002.
Kaiken kaikkiaan BKT:n määrä kasvoi työpäiväkorjattujen tietojen perusteella 1,8 % vuonna 2004, kun se olikasvanut 0,5 % vuonna 2003 ja 0,9 % vuonna2002.
In this environment of subdued domestic pricepressure and a positive outlook for pricestability over the medium term, the Governing Council of the ECB kept the key ECB interestrates unchanged throughout 2004, at historicallylow levels.
Koska euroalueen hintapaineet olivat vaimeatja keskipitkän aikavälin hintavakausnäkymätolivat myönteiset, EKP:n neuvosto ei muuttanut ohjauskorkoja niiden historiallisesti alhaiselta tasolta koko vuonna 2004.
The minimum bid rate on the ECB’smain refinancing operations was kept at 2%,while the rates on the deposit facility and themarginal lending facility were maintained at 1%and 3% respectively (see Chart 1).
EKP:n perusrahoitusoperaatioiden korkotarjousten alarajaeli minimitarjouskorko pidettiin 2 prosentissa,talletusmahdollisuuden korko 1 prosentissa jamaksuvalmiusluoton korko 3 prosentissa (ks.kuvio 1).
Against this background of gradual economicrecovery, underlying domestic inflationarypressures remained contained, benefitingsignificantly from subdued increases inlabour compensation.
Kun rahapoliittisia päätöksiä tarkastellaan yksityiskohtaisemmin, vuoden 2004 ensimmäisten kuukausien tiedot vahvistivat, että vuoden2003 jälkipuoliskolla alkanut talouden asteittainen elpyminen oli jatkunut.
The slight appreciationof the euro in nominal effective terms alsocontributed to somewhat lower inflationarypressures.
Talouskasvuunvaikuttaneista euroalueen ulkopuolisista tekijöistä vienti kasvoi voimakkaasti maailmantalouden vahvan kehityksen tukemana.
Looking at monetary policy decisions in moredetail, data in the first months of 2004confirmed a continuation of the gradualeconomic recovery that had started in thesecond half of 2003.
Koska talous elpyi asteittain, euroalueen inflaatiopaineet pysyivät maltillisina.
On the external side,export growth was buoyant, aided by the strongdynamics of the world economy.
Työntekijöiden palkkakustannusten vaimea kasvu hillitsi inflaatiopaineita merkittävästi, kuten myöseuron nimellisen efektiivisen valuuttakurssinhienoinen vahvistuminen.
In addition,the very favourable financing conditionswithin the euro area and the improved outlookfor corporate earnings, reflecting balance
Hallinnollisestimääräytyvien hintojen ja välillisen verotuksennousu sekä etenkin vuoden jälkipuoliskolla öljyn hinnan kallistuminen vaikuttivat kuitenkinmerkittävästi kokonaisindeksiin vuonna 2004.
Chart 1 ECB interest rates and money market rates
Kuvio 1. EKP:n korot ja rahamarkkinakorot
(percentages per annum; daily data) marginal lending ratedeposit rateminimum bid rate in main refinancing operationsthree-month EURIBOR
(vuotuinen korko, päivähavaintoja)
sheet adjustments, provided a positive picturefor investment.
ka euroalueen rahoitustilanne oli hyvin suotuisa ja yritysten tulosnäkymät olivat kohentuneettasejärjestelyjen seurauksena.
With regard to privateconsumption, a gradual recovery was expectedon the basis of an anticipated increase in realdisposable income and a gradual improvementin labour market conditions.
Yksityisen kulutuksen odotettiin elpyvän asteittain, silläkäytettävissä olevien reaalitulojen ennakoitiinkasvavan ja työmarkkinatilanteen kohentuvanvähitellen.
Regarding prices,HICP inflation declined to below 2% in early2004, largely owing to easing inflationarypressures resulting from the appreciation of theeuro in the last few months of 2003 and fromthe base effects stemming from the strongincreases in energy prices in early 2003.
YKHI-inflaatio hidastui alle 2 prosenttiin vuoden 2004 alussa lähinnä inflaatiopaineiden vaimenemisen vuoksi, mikä puolestaan oli seurausta euron vahvistumisestavuoden 2003 viimeisinä kuukausina ja vertailuajankohdan vaikutuksista eli siitä, että energian hinnat olivat nousseet voimakkaasti vuoden 2003 alussa.
nurturing optimism about the outlook foreconomic growth.
BKT:n määrän neljännesvuositason kasvu oli vuoden 2004alkupuoliskolla keskimäärin 0,6 %.
Real GDP grew, on average,by 0.6% quarter on quarter in the first half of theyear, the highest rate recorded in the euro areasince the first half of 2000.
Tämä olinopein kasvuvauhti euroalueella sitten vuoden2000 alkupuoliskon.
The momentum of therecovery mainly reflected stronger exports and,following a long period of stagnation, an initialstrengthening of private consumption.
Talouden vauhdittuminenjohtui lähinnä viennin voimistumisesta ja yksityisen kulutuksen vahvistumisesta pitkän vaimean kauden jälkeen.
Againstthis background, the June 2004 Eurosystem staffprojections saw euro area real GDP growthincreasing to between 1.4% and 2.0% on averagein 2004 and rising to between 1.7% and 2.7% in2005.
Tätä taustaa vasten eurojärjestelmän asiantuntijoiden kesäkuun 2004arvioissa euroalueen BKT:n määrän keskimääräisen kasvun arvioitiin nopeutuvan 1,4–2,0prosenttiin vuonna 2004 ja 1,7–2,7 prosenttiinvuonna 2005.
Forecasts by international and privateorganisations were also in line with expectationsof a strengthening economic upswing in thesecond half of 2004.
Myös kansainvälisten ja yksityisten järjestöjen ennusteissa talouskasvunodotettiin vahvistuvan vuoden 2004 jälkipuoliskolla.
Annual M3 growth in the first quarter of 2004continued the downward trend that began in thesummer of 2003. This mainly reflected theunwinding of earlier portfolio movements, asinvestors gradually shifted the structure of theirportfolios towards longerterm and riskierfinancial assets outside M3, following a periodof exceptional preference for liquidityassociated with the heightened economic andfinancial uncertainty observed between 2001and mid-2003.
M3:n vuotuinen kasvuvauhti hidastui edelleenvuoden 2004 ensimmäisellä neljänneksellä, joten kesällä 2003 alkanut laskusuuntaus jatkui.Tähän oli lähinnä syynä aikaisemman sijoituskehityksen suunnan muutos eli se, että sijoittajat siirsivät sijoituksiaan vähitellen M3:eenkuulumattomiin pitkäaikaisiin ja riskipitoisempiin rahoitusinstrumentteihin.
Notwithstanding the normalisationobserved in M3 growth, significantly moreliquidity remained in the euro area than wasneeded to finance non-inflationary economicgrowth.
Aikaisemmin sijoittajat olivat suosineet erityisen voimakkaasti likvidejä varoja, kun talouskehitykseen ja rahoitusmarkkinoihin oli liittynytpoikkeuksellisen voimakasta epävarmuuttavuodesta 2001 vuoden 2003 puoliväliin saakka.M3:n kasvun normalisoitumisesta huolimattaeuroalueella oli huomattavasti enemmän likviditeettiä kuin inflaatiota kiihdyttämättömän talouskasvun rahoitukseen tarvittiin.
While this implied that upside risks toprice stability had to be carefully monitored, onbalance, the Governing Council assessed theoutlook for price stability as being favourable inthe first quarter of 2004.
Vaikkatämä edellytti hintavakauteen kohdistuvienhintojen nousun nopeutumisen riskien tarkkaaseurantaa, EKP:n neuvosto arvioi hintavakausnäkymät kaiken kaikkiaan suotuisiksi vuoden2004 ensimmäisellä neljänneksellä.
The surge in oil prices exerted considerableshort-term upward pressures on consumer pricesand had a sizeable effect on inflation.
Vuoden 2004 toisella neljänneksellä taloudessa oli nähtävissä kaksi mahdollista kehityssuuntausta.
These views were inline with the June 2004 Eurosystem staffprojections, which put average annual HICPinflation at between 1.9% and 2.3% in 2004 andbetween 1.1% and 2.3% in 2005, and consistentwith forecasts by international and privateorganisations.
Yhtäältä käytettävissä olevat tiedot viittasivat maailmantalouden vahvaan kasvuun ja hyvin suotuisiin vientinäkymiineuroalueella.
However, some upside risks tothese projections, stemming from oil pricedevelopments, uncertainty surrounding changesin indirect taxes and administered prices, andpotential secondround effects via wage andprice-setting behaviour, were identified. Inaddition, medium to longerterm inflationexpectations in financial markets increasedsomewhat in this period.
Toisaalta öljyn hinta alkoi noustatuntuvasti maaliskuun 2004 jälkeen, mistä tulivähitellen yhä suurempi riski, joka uhkasi hidastaa käynnissä olevaa talouden elpymistä.Vuoden 2004 toisen neljänneksen edetessä ensin mainittu skenaario tuli vallitsevaksi, ja ta-
Economic developments in the second quarterof 2004 suggested two possible opposingscenarios.
Vuotuinen YKHI-inflaatiovauhti nopeutui jälleenvuoden 2004 toisella neljänneksellä.
On the one hand, the data availablepointed to continued robust growth in the globaleconomy and a very favourable picture foreuro area exports.
Osittaintämä nopeutuminen johtui hallinnollisestimääräytyvien hintojen kallistumisesta ja välillisen verotuksen kiristymisestä.
On the other hand, oil pricesstarted to increase markedly after March 2004,gradually posing stronger downside risks to theongoing recovery.
EKP:n neuvosto katsoi kuitenkin, että kun hintakehitystäarvioidaan keskipitkällä aikavälillä, inflaatiopaineet pysyisivät todennäköisesti maltillisina.
Overall, as the second quarterproceeded, the former scenario prevailed andeconomic indicators increasingly confirmed thatthe recovery was gaining momentum.
Tähän näkemykseen vaikutti varsinkin vaimea työmarkkinatilanne ja odotukset siitä, ettäpalkankorotukset pysyvät maltillisina, koskatyömarkkinatilanne paranee vain vähitellen jatalouskasvu elpyy asteittain.
Indeed, bythe end of the second quarter, data releasesindicated that the economic recovery seen in theeuro area in the first half of 2004 had been morepronounced than previously expected, thus
Tämä näkemys olisopusoinnussa eurojärjestelmän asiantuntijoiden kesäkuun 2004 arvioiden kanssa, joidenmukaan keskimääräinen vuotuinen YKHI-in-flaatio on 1,9–2,3 % vuonna 2004 ja 1,1–2,3 %vuonna 2005.
The annual growth rate of M3 broadlycontinued its downward trend in the second
Näkemys oli myös sopusoinnussa kansainvälisten ja yksityisten järjestöjen ennusteiden kanssa.
Against this background, the Eurosystem staffprojections published in December 2004 put theannual HICP increase at between 1.5% and2.5% in 2005 and between 1.0% and 2.2% in2006.
kehitykseen, välillisen verotuksen ja hallinnollisesti määräytyvien hintojen muutoksiin liittyvään epävarmuuteen ja palkan- ja hinnanasetannan kautta mahdollisesti aiheutuviin kerrannaisvaikutuksiin.
However, the balance of risks to theseprojections remained tilted to the upside.
Myös rahoitusmarkkinoiden keskipitkän ja pitkän aikavälin inflaatioodotukset voimistuivat jonkin verran tänä aikana.
Risksrelated mainly to developments in oil prices,uncertainty about further increases in indirecttaxes and administered prices, and potentialsecond-round effects in wage and price-settingbehaviour.
Vuoden 2004 jälkipuoliskolla vuotuinen YKHI-inflaatiovauhti vaihteli edelleen hieman2:ta prosenttia nopeampana lähinnä öljyn hinnan nousun vuoksi.
quarter of 2004, reflecting a furthernormalisation of the portfolio behaviourof holders of money.
Euroalueella ei kuitenkaanollut viitteitä inflaatiopaineiden lisääntymisestä.
Nonetheless, thisnormalisation process proceeded ratherslowly and M3 growth remained relativelyhigh, due also to the stimulative effect oflow interest rates on demand for liquid assets.The Governing Council therefore remainedconcerned about the persistently high excessliquidity in the euro area, which, in aneconomic upswing, could lead to inflationarypressures over the medium term.
Palkat olivat nousseet maltillisesti vuoden 2003 viimeisestä neljänneksestä lähtien, jatämän kehityksen odotettiin jatkuvan, koska talouskasvu jatkui vaimeana ja työmarkkinatilanne oli edelleen heikko.
In the secondhalf of 2004 the upward impact on M3 growth– particularly its more liquid components –from continued low interest rates came topredominate over the gradual downwardimpact stemming from the normalisation ofportfolio behaviour.
Tätä taustaa vastenjoulukuussa 2004 julkaistuissa eurojärjestelmän asiantuntijoiden arvioissa vuotuisen YKHI-inflaation arvioitiin olevan 1,5–2,5%vuonna 2005 ja 1,0–2,2 % vuonna 2006.
Low interest rates alsofurther fuelled private sector demand forcredit.
Tähänarvioon liittyvät riskit painottuivat kuitenkininflaation nopeutumisen suuntaan.
In particular, demand for loans for housepurchase increased from already robust levels,contributing to the strong house price dynamicsin several euro area countries.
Riskit liittyivät pääasiassa öljyn hinnan kehitykseen,epävarmuuteen välillisen verotuksen ja hallinnollisesti määräytyvien hintojen uusista nousuista sekä palkan- ja hinnanasetannan mahdollisiin kerrannaisvaikutuksiin.
In this context,the Governing Council noted that persistentlyhigh excess liquidity and strong credit growthwere regarded not only as upside risks toprice stability but also as a possible sourceof unsustainable asset price increases,particularly in property markets.
M3:n vuotuisen kasvuvauhdin laskusuuntausjatkui kaiken kaikkiaan vuoden 2004 toisellaneljänneksellä, sillä rahaa hallussaan pitävientoimijoiden sijoitusten painotukset normalisoituivat edelleen.
In early 2005this picture did not fundamentally change.
Normalisoituminen oli kuitenkin varsin hidasta, ja M3:n kasvu pysyi suhteellisen nopeana.
Thestrong monetary growth seen since mid-2004continued and significantly more liquidityremained in the euro area than was needed tofinance non-inflationary growth.
EKP:n neuvosto olikin edelleen huolestunut euroalueen jatkuvasti suurena pysyneestälikviditeetin määrästä, koska talouskasvun nopeutuessa se voisi johtaa inflaatiopaineisiinkeskipitkällä aikavälillä.
While the main scenario of an ongoingrecovery did not fundamentally change overthe second half of 2004, it became increasinglyapparent that the recovery in euro area activitywould proceed at a somewhat more moderatepace than anticipated.
Näistä riskeistä näkyi yhä enemmän merkkejämyös EKP:n rahatalouden analyysissä.
This developmentstemmed mainly from a temporary decelerationin world economic growth, a further substantialincrease in oil prices in the third quarter and amarked appreciation of the euro in the fourthquarter.
Vuoden2004 jälkipuoliskolla alhaisina pysyneet korotvahvistivat M3:n ja erityisesti sen likvideimpien erien kasvua.
Indeed, in the course of the second halfof the year, data confirmed that the impact ofhigher oil prices had continued to unfold,dampening the growth in demand both insideand outside the euro area.
Tämä vaikutti M3:n kehitykseen lopulta enemmän kuin se, että M3:n kasvua toisaalta hidasti asteittain sijoitustoiminnan normalisoituminen.
Real GDP growth inthe euro area was only 0.2% quarter on quarterin the third and fourth quarters of 2004.The Eurosystem staff projections published in December 2004 pointed to real GDP growth ofbetween 1.4% and 2.4% in 2005 and between1.7% and 2.7% in 2006.
Alhaiset korot vauhdittivat myös luottojen kysyntää yksityiselläsektorilla.
In addition, the Governing Council stressed that there weredownside risks to these projections, linked topotential unfavourable developments in the oilmarket.
Etenkin asuntolainojen jo ennestäänrunsas kysyntä lisääntyi, mikä vaikutti asuntojen hintojen voimakkaaseen kehitykseen useassa euroalueen maassa.
With respect to price developments, over thesecond half of 2004 annual HICP inflation ratescontinued to hover somewhat above 2%,mainly as a result of rising oil prices.
Näissä oloissa EKP:n neuvosto katsoi, että pitkään jatkunut likviditeetin runsaus ja luotonannon vahva kasvu eivätainoastaan merkinneet hintojen nousun nopeutumisen riskiä ja näin uhanneet hintavakauttavaan saattoivat myös aiheuttaa hintojen kestämätöntä nousua varsinkin kiinteistömarkkinoilla.
However,there were no indications of stronger domesticinflationary pressures building up.
Vuoden 2005 alussa tilanne ei muuttunut olennaisesti.
Wageincreases had remained subdued since the lastquarter of 2003, a trend that was expected tocontinue in the context of ongoing moderategrowth and continued labour market weakness.
Vuoden 2004 puolivälistä alkanut rahan määrän vahva kasvu jatkui jaeuroalueella oli edelleen huomattavasti enemmän likviditeettiä kuin inflaatiota kiihdyttämättömän kasvun rahoittamiseen tarvitaan.
At the same time, itnoted that there were no indications thatdomestic inflationary pressures were buildingup.
Vuoden 2004 jälkipuoliskon aikana saadut tiedot vahvistivatkin,että öljyn hinnan nousun vaikutukset olivat levinneet edelleen ja vaimentaneet kysynnänkasvua sekä euroalueella että sen ulkopuolella.Euroalueen BKT:n määrän neljännesvuosikasvu oli ollut vain 0,2 % vuoden 2004 kolmannella ja neljännellä neljänneksellä.
Against this background, the key ECBinterest rates were kept unchanged throughoutthis period.
Joulukuussa2004 julkaistujen eurojärjestelmän asiantuntijoiden arvioiden mukaan BKT:n määrän kasvuolisi 1,4–2,4% vuonna 2005 ja 1,7–2,7%vuonna 2006.
However, the Governing Councilstressed that a number of upside risks to pricestability over the medium term requiredcontinued vigilance.
Lisäksi EKP:n neuvosto painotti,että näihin arvioihin liittyi BKT:n määrän odotettua hitaamman kasvun riski, joka oli kytköksissä öljymarkkinoiden mahdolliseen epäsuotuisaan kehitykseen.
2MONETARY, FINANCIALANDECONOMICDEVELOPMENTS
2 RAHA- JA REAALITALOUDEN SEKÄ RAHOITUS-MARKKINOIDEN KEHITYS
2.1THE GLOBAL MACROECONOMICENVIRONMENT euro area United States Japan
2.1GLOBAALI MAKROTALOUDELLINENYMPÄRISTÖ
(annual percentage changes; quarterly data)
(vuotuinen prosenttimuutos, neljännesvuosihavaintoja)
WORLD ECONOMY REGISTERED STRONGESTGROWTH IN OVER TWO DECADESIn 2004 the global economy expanded at itsfastest rate since 1976, with growth beingrelatively broadbased across the variousregions (see Chart 2).
Kasvu nopeutuimelko laajaalaisesti kaikilla alueilla (ks. kuvio 2).
Growth in the Asian regionwas particularly robust, with the Chineseeconomy showing signs of overheating.
Erityisen voimakasta kasvu oli Aasiassa, missä Kiinan taloudessa oli merkkejä ylikuumenemisesta.
Strongglobal economic growth was supported byfavourable financing conditions and stimulativemacroeconomic policies in many countries.
Maailmantalouden vahvaakasvua tukivat monien maiden suotuisat rahoitusolot ja elvyttävä talouspolitiikka.
Itwas accompanied by a robust expansion of worldtrade, which, in 2004, reached its highest levelsince 2000.
Myösmaailmankauppa kasvoi voimakkaasti: vuonna2004 sen kasvuvauhti oli nopeinta sitten vuoden 2000.
(annual percentage changes; monthly data)
Inflaatiovauhti(vuotuinen prosenttimuutos, kuukausihavaintoja)
The expansion of the global economy wasespecially strong in the early months of theyear, decelerating thereafter in most countries.This slowdown partly reflected a normalisationof the strong dynamics observed in thepreceding quarters, and the beginning of agradual withdrawal of policy stimuli.
Maailmantalouden kasvu oli erityisen nopeatavuoden ensimmäisinä kuukausina, minkä jälkeen se hidastui useimmissa maissa.
Thesignificant increase in oil prices, whichreached a peak in October 2004, exerted anadditional dampening influence.
Kasvunhidastuminen johtui osittain kasvuvauhdinnormalisoitumisesta aiempien neljänneksienvahvan kasvun jälkeen ja siitä, että talouspoliittisten kannustimien vaikutukset alkoivat asteittain poistua.
The rise in oilprices contributed to a moderate increase ininflation rates in many countries, largely as aresult of developments in energy-relatedprice components.
Öljyn hinnan huomattava nousu lokakuussa 2004 kaikkien aikojen huippuunsa vaimensi talouskasvua edelleen.
Underlying inflation trendsremained relatively stable, however, suggestingthat secondround effects were fairly wellcontained (see Chart 2).
Öljynhinnan nousu nopeutti inflaatiovauhtia jonkinverran monissa maissa, mikä johtui pääosinenergiaan liittyvien hintaerien kehityksestä.Inflaation kehitys on kuitenkin pysynyt jokseenkin vakaana, mikä viittaa siihen, että kerrannaisvaikutukset olivat melko maltilliset (ks.kuvio 2).
Sources: National data, BIS, Eurostat and ECB calculations.1) Eurostat data are used for the euro area; for the United States and Japan national data are used.
Lähteet: Kansalliset tiedot, BIS, Eurostat ja EKP:n laskelmat.1) Eurostatin tiedot euroalueen osalta; Yhdysvaltain ja Japaninosalta kansalliset tiedot.
For all countries,GDP figures have been seasonally adjusted.
Kaikkien maiden BKT-luvut on puhdistettu kausivaihtelusta.
Continued robust growth in the United States(compared with some of its trading partners)contributed to a further widening of the UScurrent account deficit.
Kasvun jatkuminen voimakkaana Yhdysvalloissa (verrattuna joihinkin sen kauppakumppaneihin) vaikutti osaltaan Yhdysvaltojenvaihtotaseen alijäämän kasvuun.
This, together with theuncertainties surrounding the country’s fiscalpolicy outlook, rekindled market concernsabout the sustainability of global imbalances.Partly reflecting these concerns, the USdollar experienced a relatively broad-baseddepreciation in the last months of the year.
Tämä ja epävarmuus Yhdysvaltojen finanssipolitiikan näkymistä herättivät uudelleen markkinoidenhuolen maailmantalouden tasapainottomuuksien jatkumisesta. Osittain näiden huolien takia Yhdysvaltain dollari heikkeni melko laajaalaisesti vuoden viimeisinä kuukausina.
In the United States, economic growthcontinued at a generally brisk pace in 2004, with real GDP increasing by 4.4% for theyear as a whole (according to preliminaryestimates).
BKT:n määrän kasvua tuki kotitalouksien kulutuksen jayritysten investointien (erityisesti laite- ja ohjelmistoinvestointien) jatkuminen vahvana.Sitä vastoin nettoviennin kasvuvaikutus oli negatiivinen.
This expansion also broadenedfurther to encompass the long-awaitedimprovement in the labour market.
Yhdysvalloissa talouskasvu jatkui yleisesti ottaen nopeana vuonna 2004 ja BKT:n määränvuotuinen kasvuvauhti oli alustavien arvioiden
Growth inreal GDP was supported by continued strengthin household consumption and businessinvestment (particularly on equipment andsoftware), while net trade made a negativecontribution to growth.
Yksityisen kulutuksen kasvu oli edelleen vahva suurimman osan vuodesta, mikä johtui jous-
Consumer price inflation rebounded in 2004,largely in response to higher energy prices,with annual CPI growth standing at 3.3% at theend of the year.
tavan talouspolitiikan vaikutusten jatkumisesta, asuntojen hintojen huomattavasta nousustasekä yksityisen sektorin työllisyyden huomattavasta kohentumisesta.
Inflation excluding food andenergy also reversed its downward trend ofthe last few years, rising to 2.2%.
Vaikka työllisyydenkasvuvauhti nopeutui usean vuoden jälkeen,palkkojen nousupaineet pysyivät yleisesti ottaen maltillisina.
Upwardprice pressures, however, remained relativelymoderate owing to a gradual absorption oflabour market slack, continued strongproductivity growth and only a limited passthrough of the depreciation of the US dollarinto consumer prices.
Tämä oli seurausta lähinnätyömarkkinaolosuhteiden jatkumisesta vaisuna.Työvoimakustannusten vaimea kasvu sekä korkea öljyn hinta hidastivat osaltaan käytettävissä olevien reaalitulojen kasvua vuoden 2004jälkipuoliskolla.
Accordingly, surveybased and market measures of longer-terminflation expectations remained contained,despite a moderate rise in the latter.
Tämä olisi laskenut yksityistäsäästämisastetta edelleen, elleivät joulukuussamaksetut epätavallisen suuret osingot olisi kertaluonteisesti lisänneet kotitalouksien tuloja.Samaan aikaan kotitalouksien velat kasvoivatvuonna 2004 historiallisen suuriksi suhteessakäytettävissä oleviin tuloihin.
Although employment growthpicked up after several years of weakness,upward pressures on wages remained generallycontained owing mostly to remaining slack inthe labour market.
Kuluttajahintainflaatio alkoi jälleen nopeutuavuonna 2004, mikä johtui suureksi osaksi energian hinnan noususta.
Subdued growth in labourcosts, combined with high oil prices,contributed to restraining underlying growth inreal disposable income in the second half of2004.
Kuluttajahintaindeksinvuotuinen nousuvauhti oli vuoden lopussa3,3 %.