natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Maastricht Treaty had created European citizenship, introducing aset of rights and obligations for citizens of the Member States.
Uuden sopimuksen syntyhistoriaalkoi kesäkuussa 1994, jolloin kutsuttiin koolle mietintäryhmä.
But it didnot offer much real substance. Publicreaction when the Treaty came to beratified, especially in countries wherea referendum had to be held, clearlyshowed that people would not goalong with any further moves towardscloser European integration unlessmore account was taken of theirconcerns, hopes and criticisms.
Yli vuodenkestäneen hallitustenvälisen konferenssin jälkeen Amsterdamin sopimusviimeisteltiin kesäkuun 17:nnen ja18:nnen päivän välisenä yönä ja allekirjoitettiin seuraavan lokakuun 2.päivänä.
The origins of the new Treaty go backto June 1994, when EU leaders summoned together a special Reflection Group to consider future reforms.Eventually, after an intergovernmental conference lasting over a year, the Treaty of Amsterdam was finalised onthe night of 17 to 18 June 1997 andsigned on 2 October later that year.Why a new Treaty, so soon after twoother major reforms of the EU’spowers and institutions in 1986(Single European Act) and 1992(Maastricht Treaty)?
Maastrichtin sopimuksessa oli nimenomaisesti säädetty Euroopan kansalaisuudesta eli jäsenvaltioidenkansalaisia koskevista erityisistäoikeuksista ja velvollisuuksista.
The fact is that anumber of issues had still been leftunresolved—issues such as citizens’rights and influence, institutional
Sopimuksessa ei kuitenkaan todella määritelty käsitteen sisältöä.
Maastricht had also taken the earlierreforms of 1986 a step further, improving the way the Community institutions worked and strengthening the European Parliament’s powers, bothin law making and as a watchdog.But it still did not go far enough,especially now that the EU faced twonew challenges: the introduction ofthe euro, with close economic policycoordination; and the prospect ofenlargement to embrace almost theentire continent.
Mutta mihin tarvitaan uutta sopimusta – vastahan Euroopan unionintoimivaltuuksiin ja toimielimiin tehtiin suuria muutoksia vuosina 1986(Euroopan yhtenäisasiakirja) ja 1992(Maastrichtin sopimus)? Näiden kah-
Treaty of Amsterdam: what haschangedin Europe
Amsterdaminsopimus: mikä Euroopassa on muuttunut
Lastly, the cold war was over and theworld no longer divided into twoopposing camps.
Syventämällä yhtenäisasiakirjanmyötä alkanutta kehitystä Maastrichtin sopimus oli lisäksi parantanutyhteisön toimielinten toimintaa javahvistanut Euroopan parlamentinpäätöksentekovaltuuksialainsäädännön ja valvonnan alalla.Työ oli kuitenkin jäänyt kesken.
Europe had torethink its approach to internationalaffairs in a rapidly changing world.The Maastricht Treaty had set aboutdefining new structures and procedures, but there was still room for further reform in foreign policy anddefence.
Sekävi yhä monimutkaisemmaksi varsinkin, kun toimielinten on tästedesvastattava kahteen uuteen haasteeseen: ensimmäinen liittyy yhteisenrahan, euron, hallinnointiin ja talouspoliittiseen yhteistyöhön ja toinenunionin suunniteltuun laajentumiseen koko Euroopan alueelle tai ainakin suureen osaan sitä.
The Maastricht Treaty amendedthe original treaties setting up the European Communities, datingback to the 1950s.
Maastrichtin sopimuksella muutettiin Euroopan yhteisöjen alkuperäisiä 50-luvulta peräisin oleviaperustamissopimuksia.
It brought together in a single text (the Treatyon European Union) all the existing Treaty provisions, plus twomajor new sections coveringforeign policy coordination andcooperation in the fields of justiceand home affairs.
Lisäksisiinä koottiin yhteen ainoaan sopimukseen – Euroopan unionistatehtyyn sopimukseen – kaikki näiden sopimusten määräykset jalisäksi uusia aineksia, jotka liittyvät yhteiseen ulkopolitiikkaansekä yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa.
These are thethree ‘pillars’ on which the Union isbuilt, each with its own rules andprocedures, but all coming under asingle ‘roof’.
Euroopan unionista tehtysopimus perustuu kolmeen ”pilariin”, jotka sisältävät erilaisiamääräyksiä ja menetelmiä sekäyhteisen ”yhteisöpilarin”.
The Treaty of Amsterdam retained the same overallarchitecture.
Tämärakenne on säilytetty Amsterdaminsopimuksessa.
Treatyon European Union
Sopimus Euroopan unionista
Common provisions and final provisions
Yhteiset määräykset ja loppumääräykset
Justiceandhome affairs
Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka
Common foreignandsecurity policy
Sisä- jaoikeusasiat
(European Community,European Coaland Steel Community,European Atomic Energy Community)
(Euroopan yhteisö,Euroopan hiili- jateräsyhteisö,Euroopan atomienergiayhteisö)
The three ‘pillars’ of the European Union
Euroopan unionin kolme ”pilaria”
vants — generally met once a weekthroughout the conference.
lamentin tarkkailijat. Neuvotteluprosessi eteni kolmella tasolla:
Like Maastricht, the Treaty of Amsterdam amends the EU’s founding treaties (as revised by Maastricht).
Euroopan asemaa erittäinnopeasti muuttuvalla kansainvälisellä kentällä oli siis tarkasteltavauudelta pohjalta.
Oncethe initial preparations were completed, the Member States had to followthe formal amendment procedurerequired by Community law.
Tätä silmälläpitäen Maastrichtin sopimuksessa olialoitettu työ rakenteiden ja menetelmien määrittelemiseksi.
• The government leaders (Heads of State or Government) met on severaloccasions to settle key sticking points.
• Ulkoministerit tapasivat periaatteessa kerran kuukaudessa.
As the timetable shows, the negotiations were long and complex.
• Valtioiden ja hallitusten päämiehetkeskustelivat useaan otteeseen tärkeimmistä asioista.
Aroundthe table were representatives of the15 Member States and the European Commission, with observers from Parliament often also present.
Amsterdamin sopimuksella tarkistetaan Euroopan unionin perustamissopimuksia, joita jo oli muutettu Maastrichtin sopimuksella.
The negotiations were much moreopen to public scrutiny than at thetime of Maastricht.
Lisäksi neuvotteluprosessi oli paljonjulkisempi kuin valmisteltaessa Maastrichtin sopimusta.
Lobby groups,trade unions, and non-governmentalorganisations followed their progress,submitted proposals and ideas, andeven held public demonstrations.
Erilaiset eturyhmät, ammattiliitot ja kansalaisjärjestöt seurasivat valmistelujenetenemistä esittäen omia ehdotuksiaan, ajatuksiaan ja jopa julkisiamielenilmauksia.
• Foreign ministers’ personal representatives — ministers or top civil ser-
Niihin osallistuivatkaikki 15 jäsenvaltiota, Euroopankomissio ja usein myös Euroopan par-
Reflecting the ‘three-pillar’ structure,this description of the Treaty of Amsterdam is divided into three mainsections:
Jotta Amsterdamin sopimuksenrakenne tulisi selvemmin esille siinämuodossa, missä se käy ilmi sopimustekstistä ja neuvottelumenettelystä,sen sisältö esitellään kolmen pääakselin mukaisesti:
•the European Union and its citizens;
•Euroopan unioni ja kansalaiset
•the EU institutions.
•Euroopan unionin ulkoinen identiteetti
•June 1994: the European Council in Corfu calls together a Reflection Group comprising 15 representatives of the Member States’ foreign ministers, one Commission representative,and two observers from Parliament.
•Kesäkuu 1994: Korfuun kokoontunut Eurooppaneuvosto kutsui koollemietintäryhmän, johon kuului 15 jäsenvaltioiden ulkoministereiden edustajaa, yksi Euroopan komission edustajaja kaksi Euroopan parlamentin tarkkailijaa
• June 1995: first meeting of the group.
• 2. kesäkuuta 1995: Mietintäryhmän ensimmäinen kokous
• December 1995: report submitted to the European Council in Madrid.
• Joulukuu 1995: Mietintäryhmän raportti luovutettiin Eurooppa-neuvostonhuippukokoukselle Madridissa
• January 1996: decision to convene an intergovernmental conference.
• 8. tammikuuta 1996: Päätös kutsua koolle hallitustenvälinen konferenssi
• February to March 1996: Commission and Parliament deliver their opinions.
• Helmi–maaliskuu 1996: Euroopan komission ja Euroopan parlamentin julkilausuma
• March 1996: EU Heads of State or Government open the conference in Turin.
• 29. maaliskuuta 1996: Ensimmäinen kokous valtioiden ja hallitusten päämiestentasolla Torinossa
• June 1997: closing session of the conference with EU leaders in Amsterdam.
• 17.–18. kesäkuuta 1997: Valtioiden ja hallitusten päämiehet saivat konferenssinpäätökseen Amsterdamissa
• October 1997: signature of the Treaty of Amsterdam.
• 2. lokakuuta 1997: Amsterdamin sopimus allekirjoitettiin
• November 1997: Parliament resolution on the Treaty.
• 19. marraskuuta 1997: Euroopan parlamentin päätöslauselma Amsterdaminsopimuksesta
• 1998–99: ratification by the 15 Member States.
• 1998–1999: Kaikki 15 jäsenvaltiota ratifioivat sopimuksen
• May 1999: the Treaty enters into force.
• 1. toukokuuta 1999: Sopimus tuli voimaan
The European Unionand its citizens
Euroopan unioni ja kansalaiset
The new Treaty concentrates on threemain areas.
Amsterdamin sopimuksessa korostetaan kolmea keskeistä seikkaa:
The first European treaties gave citizens a range of individual rightsbased essentially on freedom ofmovement between the Member States.
• Unionin on kunnioitettava perusoikeuksia, erityisesti niitä, jotka on kirjattu vuonna 1950 tehtyynihmisoikeuksia ja perusvapauksiakoskevaan Euroopan neuvoston yleissopimukseen.
The Treaty of Maastrichtadded the right to vote and stand asa candidate in European and localelections.
Näitä oikeuksia räikeästi ja järjestelmällisesti rikkovillejäsenvaltioille voidaan määrätä erilaisia sanktioita, jopa äänioikeudenmenettäminen Euroopan neuvostossa.
The Treaty of Amsterdam,on the other hand, focuses on fundamental rights — rights underlying the Member States’ constitutions —which affect everyone.
Uusien hakijamaiden kohdallaperusoikeuksien kunnioittamisestatuli samalla yksi unioniin liittymisenedellytyksistä.
• The EU’s obligation to observe fundamental rights, in particular thoseenshrined in the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms,adopted by the Council of Europe in1950.
Euroopan yhteisön perustamissopimuksissa päätettiin joukosta kansalaisille kuuluvia oikeuksia, jotkakoskivat pääasiallisesti kansalaistenoikeutta liikkua vapaasti jäsenvaltioiden välillä.
Any Member State guilty ofserious and systematic infringementswill be liable to penalties, going asfar as having its right to vote in the Council suspended.
Amsterdamin sopimus puolestaan keskittyy perusoikeuksiin eli oikeuksiin, jotka ovatkansallisten perustuslaillisten hallintojärjestelmien pohjana ja jotka koskevat kaikkia.
Equally, respectfor fundamental rights is a precondition for applicant countries to jointhe EU.
Yhdessä nämämääräykset muodostavat melko täydellisen oikeudellisen järjestelmän.
To combat discrimination based on sex, race or ethnicorigin, religion or belief, disability, age or sexual orientation.
Käynnissä on taistelukaikkea sukupuoleen,rotuun, etniseenalkuperään, uskontoon,vakaumukseen,vammaisuuteen, ikääntai seksuaaliseensuuntautumiseenperustuvaa syrjintäävastaan.
Responding to citizens’concerns
Vastauksia kansalaistenhuolenaiheisiin
• The EU’s right to act against anykind of discrimination based on sex,race or ethnic origin, religion orbeliefs, disability, age or sexual orientation.
• Unioni sai oikeuden ryhtyä toimenpiteisiin taistellakseen sukupuoleen,rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon, vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseensuuntautumiseen perustuvaa syrjintää vastaan.
The Treaty of Amsterdam does notconfine itself to dealing with citizens’rights in the abstract.
Amsterdamin sopimus ei rajoitupelkästään kansalaisten oikeuksienabstraktiin käsittelyyn.
It also respondsto people’s practical concerns wheretheir rights are under threat and corrective action is needed.
Se sisältäämyös vastauksia kansalaisten huolenaiheisiin tilanteissa, joissa heidänoikeutensa ovat vaarassa ja joihin onpuututtava.
The new EUrules can be grouped under four headings:
Kyseessä ovat eräät alat,joilla unionin on toimittava uusienmääräysten mukaisesti ja jotka voidaan ryhmitellä neljään osa-aluee-seen:
In employment, thenew Treaty opens the door to ‘positivediscrimination’ if one of the sexes isclearly disadvantaged.
•työllisyys ja sosiaalipolitiikka
•employment and social affairs;•security, freedom and justice;
•turvallisuus, vapaus ja oikeudenmukaisuus
•the environment, health andconsumers’ rights;
•ympäristö, kansanterveys ja kuluttajan oikeudet
•people’s values and aspirations.
•kansalaisten tiettyjen arvostustenja toiveiden ilmaiseminen.
The result is a rich and open structurethat will allow and encourage the further extension and protection of citizens’ rights.
Sopimuksen muodostama järjestelmä on hyvin monipuolinen, sillä semahdollistaa oikeuksien määrittelemisen ja suojelemisen ja jopa edellyttää sitä.
It represents an initialresponse to the wish voiced by some Member States and many individualsfor the EU to have its own system offundamental rights, complementingthe rules already established by the European Court of Justice.
Se on ensimmäinenvastaus useiden jäsenvaltioiden jalukemattomien kansalaisten vaatimukseen, että unionilla olisi oltavaperusoikeuksia koskeva järjestelmä,joka täydentäisi Euroopan yhteisöjentuomioistuimen jo muotoilemaaoikeuskäytäntöä.
Two outstanding questions remain.
Kaksi kysymystä onkuitenkin edelleen avoinna.
Should the EU formally sign up to the European Convention on Human Rights?Should it frame its own list of fundamental rights?
Pitäisikö EU:n liittyä virallisesti Euroopan ihmisoikeussopimukseen? Vai pitäisikö senlaatia oma luettelonsa perusoikeuksista?
More generally, the European Unionwill have wider scope for action in thesocial field than under Maastricht.First of all the new Treaty does awaywith the anomaly of the United Kingdom’s opt-out.
Työllisyys ja sosiaalipolitiikka ensinnäkin sen epäkohdan, että yksijäsenvaltioista, Yhdistynyt kuningaskunta, oli sanoutunut irti yhteisestäsosiaalipolitiikasta, joka nyttemminsitoo kaikkia jäsenvaltioita.
Social policy nowcovers all the Member States.Secondly, the EU can support andsupplement national efforts in thebroad field of fundamental socialrights, as defined by the European Parliament in 1989.
Lisäksi onpäätetty, että unioni voi tukea ja täydentää kansallisia toimia koko sillälaajalla sektorilla, joka koskee Euroopan parlamentin vuonna 1989 määrittelemiä sosiaalisia perusoikeuksia.Lopuksi sopimuksella on annettuunionille vastuuta taistelussa köyhyyttä ja yhteiskunnallista syrjäytymistä vastaan.
Lastly, the Treatygives the EU powers to tackle povertyand social exclusion and improvessome of the existing arrangements,especially on equal opportunities between men and women.
Sopimuksella on myösparannettu eräitä aiempia määräyksiä, jotka koskevat erityisesti miestenja naisten tasavertaisia mahdollisuuksia.
Employment is one of the prime areasof concern in society today.
Työttömyys on yhteiskuntamme suurimpia huolenaiheita.
Manypeople — including many youngpeople and women — are currentlyout of work or face the prospect ofunemployment. It is a problem affecting every country in Europe, so actionby the EU is essential.
Erityisestimonet nuoret ja naiset ovat vaillatyötä tai vaarassa joutua työttömiksi.Ongelma koskee kaikkia unioninjäsenvaltioita, joten unionilta odotetaan toimenpiteitä.
And thegovernments considered the problemso urgent that — together with thestability pact on public finance andgrowth that accompanied the launchof the euro — they decided to implement this part of the Treaty ahead ofschedule without even waiting for itto be ratified.
Ongelmaa onpidetty niin polttavana, että samallakun jäsenvaltiot hyväksyivät julkistentalouksien vakauttamista ja talouskasvua koskevan sopimuksen, joka olitarkoitus yhdistää euron käyttöönottoon, ne päättivät ryhtyä soveltamaan sopimuksen tätä osaa jo ennensopimuksen ratifioimista.
In concrete terms, therewere three main innovations, as follows.
Käyttöönon otettu kolme konkreettista uudistusta:
• The EU has to formulate a European strategy, while the Member States draw up national employmentprogrammes, which the Councilassesses each year against the background of the joint European strategy.
• Unioni laatii yhteisen eurooppalaisen strategian ja jäsenvaltiot laativatomat kansalliset työllistämisohjelmansa, joita neuvosto arvioi vuosittain yhteisen strategian pohjalta.
• The EU now has the right to takecertain measures to encouragecooperation between the Member States and to supplement theiraction.
• Unionille on annettu oikeus toteuttaa tiettyjä toimenpiteitä, joiden tarkoitus on rohkaista jäsenvaltioitayhteistyöhön ja jotka täydentävät niiden toimintaa.
To improve the employment situation, a European strategy supplemented by national programmes.
Työllisyydenparantamiseksi on luotuyhteineneurooppalainenstrategia, jotakansalliset ohjelmattäydentävät.
• An employment committee hasbeen set up to coordinate nationalemployment and labour market policies.
• Työllisyyskomitean perustaminen;sen tehtävänä on kansallisten työllisyys ja työmarkkinapolitiikkojenkoordinointi.
This approach has made it possibleto reconcile two conflicting principles: providing a specific EU commitment on employment — aninnovation that was a bone ofcontention throughout the intergovernmental conference — while recognising that employment is stillprimarily a matter for the Member States themselves.
Näin on nivottu yhteen kaksi periaatetta: unionin erityissitoumus työllisyyden alalla – uudistus, jotavastustettiin koko hallitustenvälisenkonferenssin ajan – sekä kansallistenvastuualueitten kunnioittaminentyöllisyyskysymyksissä.
Security, freedom and justice
Turvallisuus, vapaus jaoikeudenmukaisuus nämä erot luovat esteitä vapaalle liikkuvuudelle,
• differences in the law on immigration and the right of asylum;
• lainsäädännölliset erot maahan-muutto- ja turvapaikkakysymyksissä,
• poor cooperation between the criminal courts and between police forcesin the different Member States.
• rikosoikeuden ja poliisiasiainyhteistyön riittämättömyys kansainvälisen rikollisuuden ja laittomanhuumekaupan lisääntyessä.
Freedom of movement, one of the European Community’s main goalsfrom the very outset, is now largely areality.
Vapaa liikkuvuus, joka on kuulunut Euroopan yhteisön tärkeimpiin tavoitteisiin 50-luvulta asti, on nyt suureltaosin toteutunut.
But although citizens alreadyenjoyed the right to move freely inthe EU, the formalities still sometimesposed problems.
Schengenin sopimus,joka yhdisti Irlantia ja Yhdistynyttäkuningaskuntaa lukuun ottamattakaikki jäsenvaltiot, mahdollisti luopumisen suurimmasta osasta sisäisiärajatarkastuksia.
The Schengen agreements (covering all the Member States except Ireland and the United Kingdom) have made that right moretangible than ever, scrapping practically all internal border controls.
Se teki näinnäkyvämmäksi vapauden, joka kansalaisilla jo oli, mutta jota edelleenhaittaavat tietyt esteet.
Onthe other hand, public opinion is growing increasingly concerned aboutinternal security, especially in view ofthe spread of serious internationalcrime.
Samaanaikaan julkisuudessa on esitetty yhähuolestuneempia mielipiteitä sisäisestä turvallisuudesta ennen kaikkeakansainvälisen suurrikollisuuden jalaittoman huumekaupan leviämisentakia.
With the number of victimsconstantly on the increase, effectivecooperation between the countries of Europe is all the more vital.
Rikollisen toiminnan uhrienmäärä kasvaa jatkuvasti, joten tehokas yhteistyö on yhä tärkeämpää Euroopan valtioitten välillä.
The EU had already begun tacklingthese issues following Maastricht.
Vielä ei ole löydetty vastausta kaikkiin näihin ongelmiin, jotka juontuvaterityisesti seuraavista seikoista:
Butit could only do so through intergovernmental cooperation on justice andhome affairs, and the results werevery modest.
EU:ssa oli pohdittu näitä kysymyksiäjo Maastrichtin sopimuksesta lähtienoikeusasioihin ja yhteiseen sisäpolitiikkaan liittyvän hallitustenvälisenyhteistyön puitteissa, mutta vaihtelevalla menestyksellä.
Democratic control waslimited, the scope for action hamstrung by the need for unanimousdecisions, and judicial control at European level non-existent.
Demokraattinenvalvonta oli riittämätöntä ja toimintamahdollisuuksia kavensi se, ettäpäätösten oli oltava yksimielisiä.Euroopan tasolla ei myöskään valvottu oikeuskäytännön yhdenmukaisuutta.
Andalthough some successes were achieved — setting up Europol, for instance, to create a nucleus for policecooperation — a fresh impetus wasneeded.
Joitakin tuloksia kuitenkinsaavutettiin, esimerkiksi perustamalla Europol, jonka myötä lähtialkuun yhteistyö poliisiasioissa.Yhteistä toimintaa tällä sektorilla olikuitenkin kannustettava.
The Treaty of Amsterdam hasbrought in three innovations, opening up the prospect of completing anambitious programme.
Siksi Amsterdamin sopimukseen sisällytettiin kolme uudistusta, jotka mahdollistavat kunnianhimoisen ohjelmantoteuttamisen:
Not all the problems in this area havebeen resolved yet. The main difficulties are:
• kansallisten lainsäädäntöjen väliset erot siviilioikeuden ja siviilioikeudellisten menettelytapojen osalta;
• First, it sets out to create an area offreedom, security and justice insidethe Community, spelling out a fiveyear programme for the European institutions to adopt the necessarymeasures.
• Ensinnäkin sopimuksella luodaanvapauteen, turvallisuuteen ja oikeudenmukaisuuteen perustuva yhteisönalue.
• differences between Member States in civil law and procedure,resulting in obstacles to free movement;
On saatettava päätökseen vapaanliikkuvuuden takaavat toimenpiteetja laadittava maahanmuuttoa ja turvapaikkaa koskevat yhteiset normit,jotka perustuvat perusoikeuksien
Working together tocombat internationalcrime and illegal trafficking more effectively.
Yhdessä kansainvälistärikollisuutta ja laitontahuumekauppaa vastaan.
Qualified majority voting in the Council
Määräenemmistö neuvostossa
A qualified majority in the Council requires 62 votes out of 87for decisions where there has to be a proposal from the European Commission.
Määräenemmistö neuvostossa saavutetaan 62 äänellä87:stä, kun päätös tehdään Euroopan komission ehdotuksesta.
In the other cases, it requires 62 votes infavour from at least 10 Member States.
Muutoin määräenemmistö saavutetaan vähintäänkymmenen jäsenmaan antamalla 62 puoltoäänellä.
Germany, France, Italyand the United Kingdom each have 10 votes, Spain 8, Belgium, Greece, the Netherlands and Portugal 5 each, Austriaand Sweden 4, Denmark, Ireland and Finland 3, and Luxembourg 2.
Saksalla,Ranskalla, Italialla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on kullakin kymmenen ääntä, Espanjalla kahdeksan, Belgialla, Kreikalla, Alankomailla ja Portugalilla kullakin viisi ääntä,Itävallalla ja Ruotsilla neljä, Tanskalla, Irlannilla ja Suomellakolme ja Luxemburgilla kaksi ääntä.
the finishing touches to full freedomof movement and setting commonrules for immigration and asylum,based on respect for fundamentalrights, with the ultimate aim of allowing immigrants to move freelyinside the EU.
kunnioittamiseen ja takaavat lopultamaahanmuuttajien vapaan liikkuvuuden yhteisön alueella.
It will also requirewider cooperation on civil law andprocedures (take, for instance, theproblems posed by so many ‘transnational’ divorces), as well as administrative and customs cooperation.During this initial fiveyear phase, the Council will take decisions by unanimity.
On myöskehitettävä yhteistyötä siviilioikeuden ja siviilioikeudellisten käytäntöjen saralla (ajateltakoon vaikkapaongelmia, joita usein tulee esiinmonikansallisten avioliittojen purkautuessa) sekä hallinnollista yhteistyötä ja tulliyhteistyötä.
But qualified majority votingshould then gradually come in, withdecisions being taken jointly by the Council and Parliament, so that eventually Parliament, the Commissionand the Court of Justice will all play afull part.
Ensimmäisenviisivuotiskauden aikana neuvostonon tehtävä päätökset yksimielisesti,mutta olisi edettävä kohti määräenemmistöpäätöksiin sekä parlamentin ja neuvoston yhteispäätöksiinperustuvaa järjestelmää, jossa Euroopan parlamentti, komissio ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuintoteuttavat tehtäviään täysimääräisesti.
The environment, health andconsumers’ rights
Ympäristö, kansanterveys ja kuluttajan oikeudet