natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the 21st century rapid ageing will progressively become a global phenomenon.
Nopeaikääntyminen muodostuu 2000-luvulla asteittain maailmanlaajuiseksi ilmiöksi.
The second World Assembly is expected to adopt a revised international action plan onageing including a long term, global strategy for a society for all ages.
Toisessa maailmankokouksessa on määrä hyväksyä tarkistettu kansainvälinen ikääntymistä koskevatoimintasuunnitelma, johon sisältyisi kaikenikäisten yhteiskuntaan tähtäävä pitkän aikavälinglobaali strategia.
The sustained growth in longevity and our increased ability to control reproduction representsome of the great achievements of human kind of the last 50 years.
Eliniän jatkuva pidentyminen ja suuremmat mahdollisuudet vaikuttaa syntyvyyden säännöstelyynovat ihmiskunnan suurimpia saavutuksia viimeisten 50 vuoden aikana.
Our societies will have toprovide an appropriate framework for people living longer and longer while ensuring socialand economic sustainability in an ageing world.
Yhteiskuntien on tarjottava asianmukaiset puitteet yhä pidempään elävilleihmisille ja varmistettava samalla sosiaalisten ja taloudellisten rakenteiden kestävyys ikääntyvässä maailmassa.
Conditions and opportunities for thepresently old, men and women, are an important concern at any time, but adjusting well topopulation ageing is an issue for everybody and the aim must be to arrive at a society forpeople of all ages. Ageing policies should therefore adopt a broad life-course and societywide approach, taking into account the UN global initiatives and guiding principles.
Hyvien olosuhteiden ja mahdollisuuksien luominen vanhuksille − niin naisille kuinmiehille − on aina ollut tärkeä pyrkimys, mutta sopeutuminen väestön ikääntymiseen koskettaa jokaista, ja tavoitteena on oltava se, että päästään kaikenikäisten yhteiskuntaan.Ikääntymispolitiikassa pitäisi tämän vuoksi ottaa huomioon kaikki ikäryhmät ja koko yhteiskunta japidettävä mielessä YK:n maailmanlaajuiset aloitteet ja ohjaavat periaatteet.
The ageing of societies essentially results from falling fertility rates and increased lifeexpectancy.
Yhteiskuntien ikääntyminen johtuu olennaisesti syntyvyysasteen laskusta ja elinajanodotteenkasvusta.
An additional impact stems from the so-called baby-boom, which has lead tolarge differences in the size of age groups.
Myös syntyvyyden äkillinen kasvu voi vaikuttaa tähän kehitykseen, ja se onkin johtanutsuuriin eroihin ikäryhmien koossa.
Migration movements can also affect the ageingprocess.
Myös siirtolaisuus voi vaikuttaa ikääntymiskehitykseen.
While ageing will become more of a universal trend in the coming decades there is awide diversity in terms of the timing and speed of demographic change, the social andeconomic contexts, and the perception of the challenges posed.
Vaikkaikääntymisestä tulee tulevina vuosikymmeninä yhä enemmän yleismaailmallinen suuntaus,väestömuutoksen ajoituksessa ja nopeudessa, sosiaalisissa ja taloudellisissa olosuhteissa jaikääntymisen asettamien haasteiden tiedostamisessa on huomattavia eroja.
This diversity is particularly evident when examining the ageing phenomenon in thedeveloped and the developing parts of the world.
Erot ovat erityisen ilmeiset tarkasteltaessa ikääntymistä kehittyneissä ja kehitysmaissa.
Although populations of developingcountries are relatively young today, many developing countries are projected to experienceageing of an unprecedented speed 91 due to a sharp drop in fertility levels and a rapid increasein longevity.
Vaikkakehitysmaiden väestö on suhteellisen nuorta nykyään, useat kehitysmaat joutuvat kokemaan ennennäkemättömän nopeaa väestönsä ikääntymistä,91 mikä johtuu syntyvyysasteen huomattavastalaskusta ja eliniän nopeasta pidentymisestä.
By 2050 the number of older people in less developed countries is projected tomore than quadruple (from 374 million in 2000 to 1570 million). This age group will form19% of the less developed countries' population in 2050 as opposed to 8% today, and themedian age is projected to increase 11 years reaching a value of 35 years.
Vanhusten määrän arvellaan vuoteen 2050 mennessäenemmän kuin nelinkertaistuvan kehitysmaissa (vuoden 2000 374 miljoonasta 1 570 miljoonaan).Tämän ikäryhmän osuus kehitysmaiden väestöstä on 19 prosenttia vuonna 2050 verrattunanykypäivän 8 prosenttiin, ja mediaani-iän lasketaan nousevan 11 vuodella 35 vuoteen.
In 1980 the percentage of people aged 60 or more was only 6% in the less developed countries, compared to16% in more developed ones (UN estimations).As an example, in France it took 115 years for the proportion of older people to double from 7 to 14 percent. In China the same increase will occur over the course of just 27 years.
Vuonna 1980 vähintään 60-vuotiaiden osuus oli kehitysmaissa vain 6 prosenttia verrattuna kehittyneiden maiden16 prosenttiin (YK:n arvio).Esimerkiksi Ranskassa vanhusten osuuden kaksinkertaistuminen 7 prosentista 14 prosenttiin kesti 115 vuotta.Kiinassa sama kasvu tapahtuu vain 27 vuodessa.
Among the developed countries, Europe 92 and Japan will experience the most pronouncedageing trends up to 2050 - the share of the above 60 age group will be around 37% in Europeand even more in Japan, compared to only 27% in North America, where population growthwill continue to be relatively strong.
Kehittyneissä maissa, joissa vanhusten osuus on jo nyt paljon suurempi erityisesti sodanjälkeisenajan nopean kasvun ansiosta, väestön ikääntyminen jatkuu selvästi mutta hitaampaan tahtiin kuinkehitysmaissa. Vanhusten osuus on 33 prosenttia niiden väestöstä vuonna 2050 verrattunanykypäivän 19 prosenttiin, ja mediaani-ikä nousee 9 vuodella, jolloin vuonna 2050 päästään46 vuoteen.
Within the 60+ age group, there will also be significantgrowth in the number of "very old", i.e. people aged 80 years and over.
Tilanne vaihtelee myös sekä kehittyneiden maiden että kehitysmaiden keskuudessa.
Whereas the very oldconstitute 3% of the European population today, 11 of the current EU-15 Member States willhave at least 10% of their population aged 80 or over by 2050.
Kehittyneissä maissa ikääntymissuuntaus on vuoteen 2050 mennessä selvin Euroopassa92 ja Japanissa − yli 60-vuotiaiden osuus on silloin Euroopassa noin 37 prosenttia ja Japanissa vielä enemmän verrattuna vain 27 prosenttiin Pohjois-Amerikassa, jossa väestönkasvu jatkuu edelleensuhteellisen voimakkaana.
Gender differences in ageingare considerable.
Lisäksi yli 60-vuotiaiden ikäryhmässä "hyvin iäkkäiden" eli80-vuotiaiden ja sitä vanhempien lukumäärä kasvaa huomattavasti.
In Europe women's life expectancy is currently more than 6 years higherthan for men.
Naisten elinajanodote on Euroopassanykyään yli 6 vuotta miehiä pidempi.
In the age group of 60 years and over, there are 50% more women than men.
Vähintään 60-vuotiaiden ikäryhmässä on 50 prosenttiaenemmän naisia kuin miehiä.
Ofpeople living alone at the age of 75+ more than 70% are women.
Yksin elävistä yli 75-vuotiaista yli 70 prosenttia on naisia.
The process of enlargement of the European Union is not expected to have a significantimpact on the ageing process of the Union’s population.
Euroopan unionin laajentumisprosessin ei odoteta vaikuttavan merkittävästi unionin väestönikääntymiseen.
Though the proportion of olderpeople in the Central and Eastern European countries today is lower than in EU-15, it isexpected to increase rapidly attaining the EU average levels by 2050.
Vanhusten osuus on Keski- ja Itä-Euroopan maissa nykyään pienempi kuin EU:nviidessätoista jäsenvaltiossa, mutta sen oletetaan kasvavan nopeasti ja saavuttavan EU:nkeskimääräisen tason vuoteen 2050 mennessä.
Presently most of theapplicant countries are experiencing particularly low fertility rates and to the extent this trendcontinues it will impact even further on their ageing process.
Syntyvyysaste on nykyään erityisen alhainenuseimmissa ehdokasmaissa, ja mikäli tämä suuntaus jatkuu, vaikutus niiden ikääntymiskehitykseenon vielä suurempi.
In the developing world there are significant differences in the ageing process 93. For the leastdeveloped countries, the median age is only projected to increase from 18 years in 2000 to 26years in 2050.
Kehitysmaissa on suuria eroja ikääntymisessä.93 Vähiten kehittyneissä maissa mediaani-iänarvellaan nousevan 18 vuodesta vuonna 2000 vain 26 vuoteen vuonna 2050.
In contrast the less developed countries as a whole can expect an increase from24 years to 35 years.
Kehitysmaissakokonaisuudessaan mediaani-iän odotetaan sen sijaan nousevan 24 vuodesta 35 vuoteen.
THE EU POLICY APPROACH TO AGEING
EU:N POLIITTINEN TOIMINTAMALLI IKÄÄNTYMISEEN
As one of the first areas to be affected by ageing Europe has developed a wide variety ofpolicy responses 94 to the population ageing which occurred in the course of the 20th century.
Eurooppa oli ensimmäisiä alueita, joihin väestön ikääntyminen alkoi vaikuttaa, joten se onkehittänyt lukuisia erilaisia toimintalinjoja94 1900-luvulla tapahtuneen väestön ikääntymisen osalta.
However, awarenessthat the challenges ahead were in many ways common increased rapidly in the 2nd half of the1990's 95 and recent years have seen major developments in EU cooperation on ageing issues.When the European Commission in 1999 presented a communication 96 on sensible policy responses to ageing as its contribution to the UN International Year of Older Persons andhinted that Member States would benefit from closer European cooperation on these issues, itwas still a vision of what could be.
1990luvun jälkipuoliskolla alettiin kuitenkin nopeasti tiedostaa, että edessä olevat haasteet ovat monellatapaa yhteisiä,95 ja viime vuosina EU:n yhteistyö tällä alalla on kehittynyt huomattavasti.
Within Europe, the ageing trend is presently not so pronounced in the Central and Eastern countries (CEECs) as inthe EU Member States.Asia and Latin America are ageing most rapidly, and will reach 20 to 25 percent of older persons by 2050,whereas for example sub-Saharan Africa, which continues to struggle with the HIV/AIDS pandemic in associationwith economic and social hardship, is projected to reach only half that level.Europe has pioneered a variety of institutional responses to ageing populations (retirement, pension systems,specialised health services, residential and institutional care, activity centres etc.) and it is in European countriesthat older peoples policies generally have been developed to the greatest extent.The increasing attention to ageing issues in Commission analyses and documents contributed to this.
Euroopassa ikääntymissuuntaus ei nykyhetkellä ole Keski- ja Itä-Euroopan maissa yhtä selkeä kuin EU:njäsenvaltioissa.Aasia ja Latinalainen Amerikka ikääntyvät nopeimmin, ja niissä vanhusten osuus väestöstä on 20−25 prosenttiavuoteen 2050 mennessä.
For a list ofthese please see the annex."Towards a Europe for All Ages", COM (1999) 221 final.Common forecasting and monitoring activities form an integral part of this work and has resulted in anumber ofseminal analyses covering EU-15.
Saharan eteläpuoleinen Afrikka, joka kamppailee edelleen hiv/aids-epidemian sekätaloudellisten ja sosiaalisten vaikeuksien kanssa, pääsee vain puoleen tästä tasosta.Eurooppa on ensimmäisenä kehittänyt useantyyppisiä toimintamalleja väestön ikääntymiseen vastaamiseksi(esim. eläkeikä, eläkejärjestelmät, erikoistuneet terveyspalvelut, koti- ja laitoshoito, toimintakeskukset), javanhuksia koskevaa politiikkaa on yleisesti kehitetty pisimmälle juuri Euroopan maissa.Tähän vaikutti osaltaan se, että komission analyyseissa ja asiakirjoissa kiinnitettiin yhä enemmän huomiotaikääntymiseen.
For details see list in Annex
Ks. liitteenä oleva luettelo.
Charter of Fundamental Rights, which also refers to the rights of the elderly 98
Tiedonantooli kuitenkin yhä vain näkemys siitä, miten asiat voisivat olla.
Ageing is not a separate issue to be tackled in isolation from other ones.
Samalla ne säilyttävät nämä eri politiikanalat kansallisessa ohjauksessa ja ottavathuomioon erot ikääntymistilanteessa.
The European Union's response to ageing is therefore developed as part of the overall strategy ofmutually reinforcing policies launched at the European Council meeting at Lisbon andconfirmed at subsequent European Council meetings in Nice, Stockholm Gothenburg and
Ikään perustuvan syrjinnän torjuminen on nykyään lisäksisisällytetty EY:n perustamissopimukseen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaan, jossa viitataanikääntyneiden oikeuksiin.98
Broad Economic Policy Guidelines, which are the key instrument for economic policycoordination and provide the framework for policy recommendations and for monitoring theimplementation of these recommendations, call for Member States to develop comprehensivestrategies for addressing the economic challenge posed by ageing populations.
Ikääntymiseen keskittyviä Euroopan unionin toimia kehitetään näin ollen osanakokonaisvaltaista keskinäisesti toisiaan vahvistavien politiikkojen strategiaa, joka käynnistettiin Eurooppaneuvoston kokouksessa Lissabonissa ja joka vahvistettiin myöhemmissä Eurooppaneuvoston kokouksissa Nizzassa, Tukholmassa, Göteborgissa ja Laekenissa.99 Kutenlaajassa talouspolitiikan koordinoinnissa ja Euroopan sosiaalisessa toimintaohjelmassa100 todetaan, strategia käsittää ikääntymiseen liittyvät taloudelliset, työllisyys- ja sosiaaliset näkökohdat.Talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa, jotka ovat keskeinen väline talouspolitiikankoordinoinnissa ja tarjoavat puitteet politiikkaa koskeville suosituksille ja näiden suositustentoteuttamisen seurannalle, kehotetaan jäsenvaltioita kehittämään monipuolisia strategioita väestönikääntymisen asettamiin taloudellisiin haasteisiin vastaamiseksi.
The Social Policy Agenda, which lists EU policy priorities in employment and social affairs, outlineshow Member States through mutually reinforcing employment, social protection andeconomic policies can deal with the wider social and work life related implications of ageing.
Sosiaalisessa toimintaohjelmassaluetellaan EU:n politiikan painopisteet työllisyyden ja sosiaaliasioiden alalla ja luonnostellaan sitä,miten jäsenvaltiot voivat keskinäisesti toisiaan vahvistavan työllisyys, sosiaaliturva- jatalouspolitiikan avulla käsitellä ikääntymiseen liittyviä laajempia sosiaalisia ja työelämäänkohdistuvia vaikutuksia.
The EU approach to ageing aims at mobilising the full potential of people of all ages.
Ikääntymiseen kohdistuvalla EU:n toimintamallilla pyritään saamaan käyttöön kaikenikäistenihmisten täydet mahdollisuudet.
Thebasic assumption is that adequate responses to ageing must go beyond attention to thepresently old. Adjusting well to population ageing is an issue for people of all ages and a lifecourse approach can help the development of adequate policy responses taking account of therelated age and gender specific issues.
Perusolettamuksena on, että mikäli ikääntymiseen halutaankeskittyä asianmukaisesti, on kiinnitettävä huomiota muihinkin kuin tämän päivän vanhuksiin.Onnistunut sopeutuminen väestön ikääntymiseen koskettaa kaikenikäisiä ihmisiä, ja eri ikäluokathuomioon ottava toimintamalli voi auttaa kehittämään asianmukaisia toimia, joissa huomioidaanasiaan liittyvät ikä- ja sukupuolinäkökohdat.
They therefore represent win-win strategies for people ofall ages.
Nämä toimet hyödyttävät näin ollen kaikenikäisiä.
Similar orientations were proposed by the Commission in its contribution to the 1999International Year of Older Persons.
Komissio ehdotti samanlaisia toiminnan suuntauksia panoksessaan kansainväliseen ikäihmistenvuoteen 1999.
Article 13 of the EC Treaty as revised further to the Amsterdam Treaty and articles 21 and 25 of the Charterproclaimed in Nice on the 7 December 2000.For details please consult the relevant parts of Presidency Conclusions to these European Councils listed in the Annex.
”Kaikenikäisten Eurooppaan”, KOM(1999) 221 lopullinen.Yhteiset ennusteet ja seurantatoimet ovat olennainen osa tätä työtä, ja ne ovat johtaneet lukuisiin merkittäviinanalyyseihin viidentoista EU-maan tilanteesta.
See Annex to Presidency Conclusions from the Nice European Council, Dec 2000.The ideas of active ageing and life course approach inform the bulk of innovative policy responses to ageing in Europe and are generally perceived as the way of the future.
Nizzan Eurooppaneuvoston puheenjohtajan päätelmien liite, joulukuu 2000.Aktiivisena ikääntyminen ja kaikenikäisten ottaminen huomioon ovat mukana useimmissa ikääntymiseenliittyvissä innovatiivisissa toimissa Euroopassa, ja niitä pidetään yleisesti tulevaisuuden toimintamallina.
Given its impact on the demand for public pensions, health care and longterm care ageingpresents a considerable challenge to the longterm sustainability of public finances.
Toimien toteuttaminen edellyttää kaikkien asiaan liittyvien tahojen osallistumista vuoropuhelunja yhteistyön hengessä.
Beyondthe immediate financial impact, the ageing of populations also has wider implications foreconomic growth, inter alia, as a result of the shrinking of the potential workforce andpotentially important effects on the level of aggregate savings.
Lukuisissa aloitteissaan eurooppalaisen yhteiskuntamallin parantamiseksi jauudenaikaistamiseksi erityisesti sosiaalisen suojelun, yhteiskuntaan sijoittumisen ja työllisyydenaloilla komissio edistää kaikkien asiaan liittyvien toimijoiden, kuten kansalaisjärjestöjen,työmarkkinaosapuolten jne., yhteistyötä.
The economic challenges are addressed in the context of the stability and convergenceprogrammes and the Broad Economic Policy Coordination. The Broad Economic Policy Guidelines state that the need for sound macroeconomic policies and comprehensiveeconomic reforms is amplified by the challenges posed by ageing populations and call for Member States to develop comprehensive strategies for dealing with these.
Ikääntymiseen kohdistuvan EU:n toimintamallin yhteydessä on havaittu Euroopan unionilla ja senjäsenvaltioilla olevan vastassaan joitakin yleisiä haasteita: ikääntymisen taloudellisten vaikutustenhallinta, jotta voidaan pitää yllä kasvua ja tervettä julkista taloutta, onnistunut sopeutuminentyövoiman ikääntymiseen ja hupenemiseen, riittävien, kestävien ja mukautumiskykyisteneläkkeiden varmistaminen ja korkealuokkaisen terveydenhuollon tuominen kaikkien ulottuvillevarmistaen samalla terveydenhuoltojärjestelmien taloudellisen elinkelpoisuuden.
EU Member States must sustain sound budgetary positions, while at the same time improve the quality and sustainability of public finances.
Kun otetaan huomioon ikääntymisen vaikutus julkisten eläkkeiden, terveydenhuollon japitkäaikaishoidon kysyntään, ikääntyminen asettaa huomattavan haasteen julkisen taloudenpitkäaikaiselle kestävyydelle.
The aim is toensure that public finances maximise their contribution to growth and employment and theachievement of the objectives agreed in Lisbon and Stockholm, including better socialcohesion.
Välittömän taloudellisen vaikutuksen lisäksi väestön ikääntyminenvaikuttaa myös laajemmin talouskasvuun muun muassa siksi, että potentiaalinen työvoima hupeneeja ikääntymisellä saattaa olla merkittäviä vaikutuksia säästöjen kokonaistasoon.
, further incorporated in the Broad Economic Policy Guidelines, to anticipate and manage the budgetary challengesof ageing.
Vuosien 2001−2005 julkisia menoja koskevat laskelmat osoittavat, että eläkemenot saattavatuseimmissa EU-maissa nousta 3−5 prosenttiyksikköä ja terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon menot 2−3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
The first prong is to increase the revenue base and reduce the cost of transfers byraising the employment rates.
Tällaisen suuruusluokan kasvu antaa syytätodelliseen huoleen eläkejärjestelmien ja julkisen talouden kestävyydestä ja asettaasosiaalipolitiikalle suuria haasteita.
Over the next two decades the number of Europeans in the 20-29 age band will fall by 20%,while the number in the 50-64 age group will increase by 25%.
Talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa todetaan, että tarvitaan tervettämakrotalouspolitiikkaa ja kattavia talousuudistuksia.
At the same time the cohortsreaching pension age will be substantially bigger than their predecessors.
Jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään kattavia strategioita näidenhaasteiden voittamiseksi.
The timing andmagnitude of these demographic changes will vary between EU Member States, but Europe isfaced with the prospect of an ageing and shrinking workforce.
Lisäksi EU:n jäsenvaltioiden on vakaus- ja kasvusopimuksen ja Tukholman Eurooppaneuvoston hyväksymän kertomuksen103 mukaisesti ylläpidettävä terveitäjulkisen talouden rahoitusasemia ja samalla parannettava julkisen talouden laatua ja kestävyyttä.Tavoitteena on varmistaa, että julkinen talous tukee parhaalla mahdollisella tavalla kasvua jatyöllisyyttä ja Lissabonissa ja Tukholmassa sovittujen tavoitteiden saavuttamista, myös parempaasosiaalista yhteenkuuluvuutta.
These trends are calculated on the EU-15.
Nämä suuntaukset on laskettu viidentoista jäsenvaltion mukaan.
Possible future enlargements of the Union are not considered.Council of the European Union (2001), "The Contribution of Public Finances to Growth and Employment:Improving Quality and Sustainability", Report from the Commission and the (ECOFIN) Council to the European Council (Stockholm 23-24 March 2001), 6997/01.Presidency Conclusions, Stockholm European Council 23 and 24 March 2001, point 7, last sentence.
Unionin mahdollisia tulevia laajentumisia ei oleotettu huomioon.Euroopan unionin neuvosto (2001), ”Julkisen talouden vaikutus kasvuun ja työllisyyteen: laadun ja kestävyydenparantaminen”, komission ja ECOFIN-neuvoston kertomus Eurooppa-neuvostolle (Tukholma 23. ja 24.3.2001),6997/01.Tukholman Eurooppaneuvoston puheenjohtajan päätelmät, 23. ja 24.3.2001, kohdan 7 viimeinen virke.
substantially influenced by measures aimed at raising the employment rates of all of working age and of women and older workers in particular 105
kohdistuvien haasteiden ennakoimiseksi ja hallitsemiseksi. Ensinnäkin on lisättävä tulopohjaa javähennettävä tulonsiirtojen kustannuksia nostamalla työllisyysastetta.
Inrelation to the employment rates of women it furthermore underlines the crucial pertinence ofpolicies aimed at securing gender equality in the world of work and at reconciling thedemands of family and work life.
3.2.2Reagointimalli työvoiman ikääntymisen ja hupenemisen asettamaan haasteeseen
As for older workers ageing points to the need for changes in the present practices of agemanagement in work places and labour markets.
Ikäryhmään 20−29-vuotiaat kuuluvien eurooppalaisten määrä vähenee seuraavien kahdenvuosikymmenen aikana 20 prosenttia ja 50−64-vuotiaiden määrä kasvaa 25 prosentilla.
With the drop in the supply of young andprime-age workers older workers, which represent a valuable labour supply that for years hasbeen under utilised, should see their labour market prospects substantially improved.
Samallaeläkeikään tulevat ikäryhmät ovat huomattavasti suurempia kuin edeltäjänsä.
It isimportant that policies and practices, which enable and motivate older workers to fully seizethese new opportunities, be put in place.
Näidenväestömuutosten ajoitus ja suuruusluokka vaihtelee EU:n jäsenvaltiosta toiseen, mutta Euroopallaon edessään työvoiman ikääntyminen ja hupeneminen.
First, a shift towards maintaining the working capacityand employability of older workers, men and women, through measures such as training,health and safety measures, adjustments to workplace and job design, introduction of workfacilitating technology, and new working time arrangements.
Tilanteeseen voidaan vaikuttaa huomattavasti toimilla, joilla pyritään nostamaan kaikkientyöikäisten ja erityisesti naisten ja ikääntyvien työntekijöiden työllisyysastetta.105 Ikääntyminenvahvistaa näin niiden yleisten toimien merkitystä, joilla lisätään osallistumis- ja työllisyysastetta Euroopassa.
Secondly, the extension ofactive employment policies to older workers.
Naisten työllisyysasteen osalta ikääntyminen korostaa lisäksi sellaisten toimintalinjojenmerkittävyyttä, joilla pyritään turvaamaan sukupuolten tasa-arvo työelämässä ja sovittamaanperheen ja työelämän vaatimukset yhteen.
Possibilities for generating job opportunities forolder workers and raising their employment rate through measures of reinsertion and retentionshould be exploited.
Ikääntyvien työntekijöiden kannalta ikääntyminen tuo esiin sen, että ikäkysymysten käsittelyynliittyviä käytäntöjä on muutettava työpaikoilla ja työmarkkinoilla.