natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, a number of guiding principles are used by the ECB in the application of the convergence criteria.
EKP noudattaa tiettyjä johtavia periaatteita lähentymiskriteerien soveltamisessa.
First, the individual criteria are interpreted and applied in a strict manner.
Ensinnäkin yksittäisiä kriteereitä tulkitaan ja sovelletaan tiukasti.
The rationale behind this principle is that the main purpose of the criteria is to ensure that only those Member States having economic conditions that are conducive to the maintenance of price stability and the coherence of the euro area can participate in it.
Tämä periaate perustuu siihen, että kriteerien ensisijainen tarkoitus on varmistaa, että euroalueeseen otetaan vain sellaisia jäsenvaltioita, joiden taloudelliset olot edistävät hintavakautta ja euroalueen yhtenäisyyttä.
Second, the convergence criteria constitute a coherent and integrated package, and they must all be satisfied; the Treaty lists the criteria on an equal footing and does not suggest a hierarchy.
Toiseksi lähentymiskriteerit muodostavat yhtenäisen ja eheän kokonaisuuden, ja ne on täytettävä kaikilta osiltaan. Perustamissopimuksessa kriteerit esitetään yhdenvertaisina eikä niitä aseteta tärkeysjärjestykseen.
Third, the convergence criteria have to be met on the basis of actual data.
Kolmanneksi lähentymiskriteerien on täytyttävä arviointihetken tietojen perusteella.
Fourth, the application of the convergence criteria should be consistent, transparent and simple.
Neljänneksi lähentymiskriteereitä tulee soveltaa johdonmukaisesti, avoimesti ja selkeästi.
Moreover, it is emphasised again that convergence must be achieved on a lasting basis and not just at a given point in time.
Lisäksi korostetaan, että lähentymisessä on onnistuttava pysyvästi, ei pelkästään tiettynä ajankohtana.
For this reason, the country examinations elaborate on the sustainability of convergence.
Arvioitavien maiden talouskehitystä tarkastellaan takautuvasti, periaatteessa kymmenen
The cut-off date for the statistics included in this Convergence Report was 26 April 2007.
Tämän lähentymisraportin luvut perustuvat 26.4.2007 käytettävissä olleisiin tietoihin.
The statistical data used in the application of the convergence criteria have been provided by the European Commission (see also the statistical annex and the tables and charts), in cooperation with the ECB in the case of the longterm interest rates.
Lähentymiskriteerien soveltamisessa käytetyt tilastotiedot on toimittanut Euroopan komissio (ks. myös tilastoja koskeva liite luvussa 4 sekä taulukot ja kuviot). Pitkiä korkoja koskevat tiedot se on kerännyt yhteistyössä EKP:n kanssa.
Convergence data on price and longterm interest rate developments are presented up to March 2007, the latest month for which data on HICPs were available.
Hintakehitystä ja pitkien korkojen kehitystä koskevat tiedot lähentymisestä ulottuvat maaliskuuhun 2007 eli viimeiseen kuukauteen, jolta yhdenmukaistettua kuluttajahintaindeksiä koskevat tiedot (YKHI-tiedot) olivat saatavilla.
For monthly data on exchange rates, the period considered in this report ends in March 2007, whereas daily data have been included until 26 April 2007.
Valuuttakurssien kuukausitietojen tarkastelujakso päättyy tässä raportissa maaliskuuhun 2007 ja päivittäisten tietojen 26.4.2007.
Data for fiscal positions cover the period up to 2006.
Tiedot julkisen talouden rahoitusasemasta ulottuvat vuoden 2006 loppuun.
Account is also taken of forecasts from various sources, together with the most recent convergence programmes of the Member States and other information considered to be relevant to a forward-looking consideration of the
Huomioon otetaan myös eri lähteistä saadut ennusteet sekä tarkasteltavien jäsenvaltioiden uusimmat lähentymisohjelmat samoin kuin muut tiedot, joita pidetään merkityksellisinä lähentymisen kestävyyden ennakoivan arvioinnin kannalta.
With regard to price developments, the Treaty provisions and their application by the ECB are outlined in Box 1.
Jotta hintakehityksen kestävyyttä voidaan arvioida yksityiskohtaisesti, jäsenvaltioiden keskimääräistä YKHI-inflaatiota huhtikuusta 2006
The release date of the European Commission’s spring 2007 forecast, which is also taken into account in this report, was 7 May 2007.
Hintakehitystä koskevia perustamissopimuksen määräyksiä ja tapaa, jolla EKP on soveltanut niitä, kuvataan kehikossa 1.
Box 1
Kehikko 1
PRICE DEVELOPMENTS
HINTAKEHITYS
1 Treaty provisions
1 Perustamissopimuksen määräykset
Article 121(1), first indent, of the Treaty requires:
Perustamissopimuksen artiklan 121 kohdan 1 ensimmäisessä luetelmakohdassa on seuraava vaatimus:
“the achievement of a high degree of price stability; this will be apparent from a rate of inflation which is close to that of, at most, the three best performing Member States in terms of price stability”.
”hintatason korkeatasoisen vakauden toteutuminen; tämä on ilmeistä, jos rahanarvon alenemisaste on lähellä korkeintaan kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavaa astetta”.
Article 1 of the Protocol on the convergence criteria referred to in Article 121 of the Treaty stipulates that:
Perustamissopimuksen artiklassa 121 tarkoitettuja lähentymiskriteereitä koskevan pöytäkirjan artiklassa 1 määrätään seuraavaa:
“the criterion on price stability referred to in the first indent of Article 121(1) of this Treaty shall mean that a Member State has a price performance that is sustainable and an average rate of inflation, observed over a period of one year before the examination, that does not exceed by more than 1½ percentage points that of, at most, the three best performing Member States in terms of price stability.
”Tämän sopimuksen 121 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla hintatason vakauden arviointiperusteella tarkoitetaan, että jäsenvaltio on saavuttanut kestävän hintatason vakauden ja tarkasteluajankohtaa edeltävän vuoden aikana todetun keskimääräisen rahanarvon alenemisasteen, joka ylittää enintään 1,5 prosentilla enintään kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavan asteen.
Inflation shall be measured by means of the consumer price index on a comparable basis, taking into account differences in national definitions.”
Rahanarvon aleneminen lasketaan kuluttajahintaindeksin avulla yhtäläisin perustein ottaen huomioon kansallisten määritelmien erot.”
2 Application of Treaty provisions
2 Perustamissopimuksen määräysten soveltaminen
In the context of this report, the ECB applies the Treaty provisions as outlined below:
Tässä raportissa EKP soveltaa näitä perustamissopimuksen määräyksiä seuraavalla tavalla:
– First, with regard to “an average rate of inflation, observed over a period of one year before the examination”, the inflation rate has been calculated using the change in the latest available 12month average of the HICP over the previous 12month average.
– Ensiksikin kun kyseessä on ”tarkasteluajankohtaa edeltävän vuoden aikana todettu keskimääräinen rahanarvon alenemisaste”, inflaatiovauhti on laskettu yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) viimeisen saatavissa olevan 12 kuukauden keskiarvon muutoksena edellisten 12 kuukauden keskiarvosta.
Hence, with regard to the rate of inflation, the reference period considered in this report is April 2006 to March 2007.
Näin ollen inflaatiovauhtia on tässä raportissa tarkasteltu huhtikuusta 2006 maaliskuuhun 2007.
– Second, the notion of “at most, the three best performing Member States in terms of price stability”, which is used for the definition of the reference value, has been applied by taking the unweighted arithmetic average of the rate of inflation of the following three EU countries with the lowest inflation rates: Finland (1.3%), Poland (1.5%) and Sweden (1.6%).
– Toiseksi käsitettä ”enintään kolme hintatason vakaudessa parhaiten suoriutunutta jäsenvaltiota”, jota on käytetty viitearvon määritelmässä, on sovellettu käyttämällä kolmen alhaisimman inflaation maan inflaatiovauhdin painottamatonta aritmeettista keskiarvoa. Nämä kolme EU-maata ovat Suomi (1,3 %), Puola (1,5%) ja Ruotsi (1,6 %).
As a result, the average rate is 1.5% and, adding 1½ percentage points, the reference value is 3.0%.
Keskimääräiseksi inflaatiovauhdiksi saadaan siis 1,5 %, ja kun siihen lisätään 1½ prosenttiyksikköä, viitearvoksi tulee 3,0 %.
Inflation has been measured on the basis of the HICP, which was developed for the purpose of assessing convergence in terms of price stability on a comparable basis (see the statistical annex).
Inflaatiota on mitattu käyttämällä yhdenmukaistettuja kuluttajahintaindeksejä (YKHI), jotka on kehitetty, jotta hintavakautta koskevaa lähentymistä voitaisiin arvioida yhtäläisin perustein (ks. tilastoja koskeva liite).
For information, the average euro area inflation rate is shown in the statistical part of this report.
Euroalueen keskimääräinen inflaatiovauhti on esitetty tämän raportin tilasto-osassa.
2FRAMEWORK FOR ANALYSIS in other relevant price indices (such as the HICP excluding unprocessed food and energy, the national CPI, the CPI excluding changes in net indirect taxation, the private consumption deflator, the GDP deflator and producer prices) are considered.
2 ARVIOINTI-MENETELMÄ indeksi, kansallinen kuluttajahintaindeksi, ilman välillisten verojen muutoksia laskettu kuluttajahintaindeksi, yksityisen kulutuksen deflaattori, BKT:n deflaattori ja tuottajahinnat).
From a forward-looking perspective, a view is provided of prospective inflationary developments in the coming years, including forecasts by major international organisations and market participants.
Tulevaa kehitystä arvioidaan tarkastelemalla tulevien vuosien inflaationäkymiä ja keskeisten kansainvälisten järjestöjen ja markkinaosapuolten inflaatioennusteita.
Moreover, structural aspects which are relevant for maintaining an environment conducive to price stability after adoption of the euro are discussed.
Lisäksi tarkastellaan sellaisia rakenteellisia näkökohtia, joilla on merkitystä pyrittäessä säilyttämään hintavakauden kannalta otolliset olosuhteet euron käyttöönoton jälkeen.
With regard to fiscal developments, the Treaty provisions and their application by the ECB, together with procedural issues, are outlined in Box 2.
Julkisen talouden kehitystä koskevia perustamissopimuksen määräyksiä sekä niihin liittyviä EKP:n soveltamis- ja menettelytapoja kuvataan kehikossa 2.
To allow a more detailed examination of the sustainability of price developments, the average rate of HICP inflation over the 12month reference period from April 2006 to March 2007 is reviewed in the light of the Member States’ economic performance over the last ten years in terms of price stability.
maaliskuuhun 2007 ulottuvalla vuoden pituisella tarkastelujaksolla verrataan kymmenen edellisen vuoden hintakehitykseen.
In this connection, attention is drawn to the orientation of monetary policy, in particular to whether the focus of the monetary authorities has been primarily on achieving and maintaining price stability, as well as to the contribution of other areas of economic policy to this objective.
Tässä yhteydessä tarkastellaan rahapolitiikan linjausta ja erityisesti sitä, onko hintavakauden saavuttaminen ja ylläpitäminen ollut rahapolitiikasta vastaavien viranomaisten pääasiallisena tavoitteena.
Moreover, the implications of the macroeconomic environment for the achievement of price stability are taken into account.
Lisäksi arvioidaan, millainen on ollut muiden talouspolitiikan osa-alueiden sekä kokonaistaloudellisen ympäristön vaikutus tämän tavoitteen saavuttamiseen.
Price developments are examined in the light of demand and supply conditions, focusing on, inter alia, factors influencing unit labour costs and import prices.
Hintakehitystä arvioidaan kysynnän ja tarjonnan kannalta tarkastellen mm. yksikkötyökustannuksiin ja tuontihintoihin vaikuttavia tekijöitä.
Box 2
Kehikko 2
FISCAL DEVELOPMENTS
JULKISEN TALOUDEN KEHITYS
Article 121(1), second indent, of the Treaty requires:
Perustamissopimuksen artiklan 121 kohdan 1 toisessa luetelmakohdassa on seuraava vaatimus:
“the sustainability of the government financial position; this will be apparent from having achieved a government budgetary position without a deficit that is excessive as determined in accordance with Article 104(6)”.
”kestävä julkisen talouden tilanne; tämä on ilmeistä, jos valtion julkisyhteisöjen talousarvioiden osalta on tilanne, jossa ei ole 104 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua liiallista alijäämää”.
Article 2 of the Protocol on the convergence criteria referred to in Article 121 of the Treaty stipulates that:
Perustamissopimuksen artiklassa 121 tarkoitettuja lähentymiskriteereitä koskevan pöytäkirjan artiklassa 2 määrätään seuraavaa:
“the criterion on the government budgetary position referred to in the second indent of Article 121(1) of this Treaty shall mean that at the time of the examination the Member State is not the subject of a Council decision under Article 104(6) of this Treaty that an excessive deficit exists”.
”Tämän sopimuksen 121 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu julkistalouden tilannetta koskeva arviointiperuste merkitsee, ettei jäsenvaltiota tarkasteluajankohtana koske tämän sopimuksen 104 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kyseisessä jäsenvaltiossa.”
Article 104 sets out the excessive deficit procedure.
Perustamissopimuksen artiklassa 104 määrätään liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä.
According to Article 104(2) and (3), the European Commission prepares a report if a Member State does not fulfil the requirements for fiscal discipline, in particular if:
Euroopan komission tulee artiklan 104 kohtien 2 ja 3 mukaan laatia kertomus, jos jäsenvaltio ei täytä julkisen talouden kurinalaisuutta koskevia vaatimuksia, erityisesti jos a) julkisen talouden ennakoidun tai toteutuneen alijäämän suhde BKT:hen ylittää viitearvon (joka liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä laaditun pöytäkirjan mukaan on 3 % BKT:stä), paitsi
– either the ratio has declined substantially and continuously and reached a level that comes close to the reference value; or, alternatively,
– jos tämä suhde on pienentynyt olennaisesti tai jatkuvasti tasolle, joka on lähellä viitearvoa, tai vaihtoehtoisesti
(b) the ratio of government debt to GDP exceeds a reference value (defined in the Protocol on the excessive deficit procedure as 60% of GDP), unless the ratio is sufficiently diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace.
– jos viitearvon ylittyminen on vain poikkeuksellista ja väliaikaista ja suhde pysyy lähellä viitearvoa; b) julkisen velan suhde BKT:hen ylittää viitearvon (joka liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä laaditun pöytäkirjan mukaan on 60 % BKT:stä), paitsi jos suhde pienenee riittävästi ja lähestyy riittävän nopeasti viitearvoa.
In addition, the report prepared by the Commission must take into account whether the government deficit exceeds government investment expenditure and all other relevant factors, including the mediumterm economic and budgetary position of the Member State.
Euroopan komission kertomuksessa tulee ottaa huomioon myös se, onko julkisen talouden alijäämä suurempi kuin julkiset investointimenot, sekä kaikki muut tärkeät tekijät mukaan lukien jäsenvaltion keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja julkisen talouden rahoitusasema.
The Commission may also prepare a report if, notwithstanding the fulfilment of the criteria, it is of the opinion that there is a risk of an excessive deficit in a Member State.
Komissio voi laatia kertomuksen silloinkin, kun arviointiperusteet täyttyvät, jos sen näkökulmasta on olemassa riski, että jäsenvaltiossa syntyy liiallinen alijäämä.
The Economic and Financial Committee formulates an opinion on the Commission’s report.
Talous- ja rahoituskomitea antaa lausunnon Euroopan komission kertomuksesta.
Finally, in accordance with Article 104(6), the EU Council, on the basis of a recommendation from the Commission and having considered any observations which the Member State concerned may wish to make, decides, acting by qualified majority and following an overall assessment, whether an excessive deficit exists in a Member State.
Lopuksi EU:n neuvosto päättää artiklan 104 kohdan 6 mukaisesti komission suosituksesta, kokonaistilanteen arvioituaan ja kyseisen jäsenvaltion mahdollisesti esittämät huomautukset huomioon ottaen määräenemmistöllä, onko jäsenvaltiolla liiallinen alijäämä.
For the purpose of examining convergence, the ECB expresses its view on fiscal developments.
Lähentymisen arvioimiseksi EKP ilmaisee mielipiteensä julkisen talouden kehityksestä.
With regard to sustainability, the ECB examines key indicators of fiscal developments from 1997 to 2006, considers the outlook and challenges for general government finances and focuses on the links between deficit and debt developments.
Julkisen talouden kestävyyttä arvioidessaan EKP tutkii tärkeimpiä julkisen talouden indikaattoreita vuodesta 1997 vuoteen 2006, pohtii julkisen talouden näkymiä ja haasteita sekä tarkastelee alijäämän ja julkisen velan kehityksen välistä yhteyttä.
With regard to Article 104, the ECB, in contrast to the Commission, has no formal role in the excessive deficit procedure.
Toisin kuin komissiolla, EKP:llä ei ole virallista asemaa perustamissopimuksen artiklan 104 mukaisessa liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä.
The ECB report only recounts whether the country is subject to an excessive deficit procedure.
EKP:n raportissa ainoastaan kerrotaan, onko maa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena.
With regard to the Treaty provision that a debt ratio of above 60% of GDP should be “sufficiently diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace”, the ECB examines past and future trends in the debt ratio.
Soveltaessaan perustamissopimuksen määräystä, jossa edellytetään, että velkasuhde, joka ylittää 60% BKT:stä, ”pienenee riittävästi ja lähestyy riittävän nopeasti viitearvoa”, EKP tarkastelee velkasuhteen aikaisempia ja nykyisiä kehityssuuntia.
The examination of fiscal developments is based on data compiled on a national accounts basis, in compliance with the European System of Accounts 1995 (see the statistical annex).
Julkisen talouden kehityksen arviointi perustuu kansantalouden tilinpidon mukaisiin tietoihin, jotka noudattavat Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmää vuodelta 1995 (ks. tilastoja koskeva liite).
Most of the figures presented in this report were provided by the Commission in April 2007 and include government financial positions from 1997 to 2006 as well as Commission forecasts for 2007.
Useimmat tässä raportissa esitetyt luvut on saatu Euroopan komissiolta huhtikuussa 2007, ja ne sisältävät julkisen talouden rahoitusasemaa koskevat tiedot vuodesta 1997 vuoteen 2006 sekä komission ennusteet vuodeksi 2007.
With regard to the sustainability of public finances, the outcome in the reference year, 2006, is reviewed in the light of the Member States’ performance over the last ten years.
Julkisen talouden kestävyyttä arvioitaessa tarkasteluvuoden 2006 lukuja verrataan jäsenvaltioiden kehitykseen edellisten 10 vuoden aikana.
As a starting-point, the development of the government debt ratio in this period is considered, as well as the factors underlying it, i.e. the difference between nominal GDP growth and interest rates, the primary balance, and the deficitdebt adjustment.
Aluksi arvioidaan, miten BKT:hen suhteutettu julkisen talouden velka on kehittynyt, ja tutkitaan tähän kehitykseen vaikutta- neita tekijöitä eli nimellisen BKT:n kasvuvauhdin ja korkojen välistä eroa, perusjäämää sekä alijäämä-velkaoikaisua.
Such a perspective can offer further information on the extent to which the macroeconomic environment, in particular
Tämä näkökulma voi tuoda lisävalaistusta siihen, miten merkittävästi kokonaistaloudellinen ympäristö, erityisesti BKT:n kasvun ja korkojen yhteisvaikutus,
2FRAMEWORK FOR ANALYSIS seen as entirely reflecting a structural change to fiscal positions, because they include temporary effects on the budgetary balance stemming from the impact of both policy measures and special factors.
2 ARVIOINTI-MENETELMÄ ja muiden tekijöiden väliaikaisia vaikutuksia budjettitasapainoon.
Past government expenditure and revenue trends are also considered in more detail and the broad areas for consolidation are outlined.
Lisäksi tarkastellaan lähemmin julkisen talouden menojen ja tulojen aikaisempia kehityssuuntia ja hahmotellaan vakauttamistoimien kohdealueita yleisellä tasolla.
the combination of growth and interest rates, has affected the dynamics of debt.
on vaikuttanut velkadynamiikkaan.
It can also provide more information on the contribution of fiscal consolidation efforts, as reflected in the primary balance, and on the role played by special factors as included in the deficitdebt adjustment.
Näin voidaan saada tietoa myös siitä, mikä vaikutus on ollut julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä perusjäämän kehityksen perusteella arvioituna tai alijäämä-velkaoikaisuun sisältyvillä erityistekijöillä.
In addition, the structure of government debt is considered, focusing in particular on the shares of debt with a shortterm maturity and foreign currency debt, as well as their development.
Lisäksi tarkastellaan julkisen velan rakennetta tutkien erityisesti lyhytaikaisen ja valuuttamääräisen velan osuuksia sekä niiden kehitystä.
By comparing these shares with the current level of the debt ratio, the sensitivity of fiscal balances to changes in exchange rates and interest rates is highlighted.
Vertaamalla näitä osuuksia velkasuhteen nykyiseen kokoon tuodaan esiin, miten herkkä julkisen talouden rahoitusasema on valuuttakurssien ja korkojen muutoksille.
Turning to a forward-looking perspective, national budget plans and recent forecasts by the European Commission for 2007 are recalled and account is taken of the mediumterm fiscal strategy, as reflected in the convergence programme.
Tulevan kehityksen tarkastelussa arvioidaan kansallisia budjettisuunnitelmia ja Euroopan komission viimeaikaisia ennusteita vuodelle 2007 ja otetaan huomioon lähentymisohjelmas -sa esitetyt finanssipolitiikan keskipitkän aikavälin strategiat.
This includes an assessment of the projected attainment of its mediumterm objective, as foreseen in the Stability and Growth Pact, as well as of the outlook for the debt ratio on the basis of current fiscal policies.
Lisäksi korostetaan pitkän aikavälin haasteita julkisen talouden rahoitusaseman kestävyyden kannalta – erityisesti niitä, jotka liittyvät ei-rahastoivien julkisten eläkejärjestelmien ongelmaan väestönkehityksen muuttuessa ja valtion takauksiin.
Furthermore, longterm challenges to the sustainability of budgetary positions are emphasised, particularly those related to the issue of unfunded government pension systems in connection with demographic change and to guarantees given by the government.
Valuuttakurssikehitystä koskevia perustamissopimuksen määräyksiä ja tapaa, jolla EKP on soveltanut niitä, kuvataan kehikossa 3.
In a further step, the development of the deficit ratio is investigated.
Tämän jälkeen tutkitaan, miten BKT:hen suhteutettu julkisen talouden alijäämä on kehittynyt.
In this context, it is considered useful to bear in mind that the change in a country’s annual deficit ratio is typically influenced by a variety of underlying forces.
Tässä yhteydessä on hyvä muistaa, että monet eri tekijät vaikuttavat vuotuiseen alijäämäsuhteeseen.
These influences are often divided into “cyclical effects” on the one hand, which reflect the reaction of deficits to changes in the economic cycle, and “non-cyclical effects” on the other, which are often taken to reflect structural or permanent adjustments to fiscal policies.
Tällaiset tekijät jaotellaan usein edelleen ”suhdannetekijöihin”, jotka kuvaavat suhdannevaihtelujen vaikutuksia alijäämään, sekä ”ei-suhdannetekijöihin”, joiden katsotaan usein kuvaavan finanssipolitiikan rakenteellisten ja pysyvien muutosten vaikutuksia.