natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Appraisal Followed by two interservice consultations
Arviointiarviointia seuraa kaksi sisäistä lausuntokierrosta
Financing memorandum Co-signed by the candidate country
Rahoituspöytäkirjaallekirjoitetaan yhdessä ehdokasmaan kanssa
The total allocation for ISPA was 7 280 million euro for the period 2000–06 (1 040 million euro in 1999 prices per year4), to be distributed among the beneficiary countries on the basis of selected criteria.
ISPAn määrärahat olivat kaudella 2000–2006(vuoden 1999 hintoina 1040 miljoonaaeuroavuodessa4)yhteensä7280 miljoonaaeuroa, jotka jaettiin edunsaajamaille valittujen kriteereiden perusteella.
ISPA aimed atusingthesefundsaccordingtoanappropriatebalancebetween measuresinthefieldoftheenvironmentand measuresrelatingto transportinfrastructure.
ISPA pyrki käyttämään varatsopivassasuhteessa ympäristöalanjaliiken-neinfrastruktuuriinliittyvientoimenpiteiden kesken.
Commission, Regional Policy DG, situation at 31.12.2007.
Komissio, aluepolitiikan pääosasto, tilanne 31. joulukuuta 2007.
In total, 366 projects were approved for ISPA, of which 201 were in the environment sector, 78 in the transport sector and 87 concerned technical assistance. The ISPA budget (in 2006 prices), before amendments and excluding technical assistance was 7 708 million euro5.
ISPAn yhteydessä on hyväksytty yhteensä 366 hanketta, joista 201 oli ympäristöalan, 78liikennealanja 87teknisen avun hankkeita.ISPAn talousarvio (vuoden 2006 hintoina) oli ennen talousarviota koskevaa muutostajailmanteknistä apua 7 708 miljoonaa euroa5.
The contribution to ISPA projects in the environment sector was 3 804 million euro and in the transport sector 3 904 million euro. In the environment sector(see Figure 3), the majority of the 201 projects(73 %) werein the field of wastewater treatment and water supply.In the transport sector,the78ISPAprojects were mainly(97 %)intherailwaysand intheroads and motorwayssectors(see Figure 4).
Ympäristöalan ISPA-hankkeiden osuus oli 3 804 miljoonaa euroa ja liikennealan osuus3904 miljoonaaeuroa.Suurinosa(73prosenttia)201ympä-ristöalan hankkeesta(ks. kaavio 3)toteutettiinjätevedenkäsittelyn javesihuollonaloilla.Liikennealan78ISPA-hankkeestasuurinosa (97prosenttia)liittyirautatie-, maantie-ja moottoritiealoihin(ks. kaavio 4).
DISTRIBUTION OFISPA ENVIRONMENT PROJECTS
ISPAN YMPÄRISTÖHANKKEIDEN JAKAUTUMINEN
No of projects: 9Share 4 %
Hankkeidenlukumäärä: 9Osuus 4 %
Combined sewage networksand treatment plants
Viemäriverkostot ja jätteiden käsittelylaitokset
No of projects: 46Share 23 %
Hankkeidenlukumäärä: 46Osuus 23 %
No of projects: 89Share 45 %
Hankkeidenlukumäärä: 89Osuus 45 %
Drinking water supply
Juomaveden hankinta
Combined wastewater treatmentand drinking water supply
Jäteveden käsittely ja juomaveden hankinta
Solid waste management
Kiinteiden jätteiden käsittely
No of projects: 5Share 2 %
Hankkeidenlukumäärä: 5Osuus 2 %
No of projects: 52Share 26 %
Hankkeidenlukumäärä: 52Osuus 26 %
The co-financing rate of ISPA may be up to 75 % of public or equivalent expenditure6. The national contribution sometimestooktheform of
ISPAsta myönnetyn yhteisrahoituksen taso voi olla 75 prosenttia julkisista taivastaavanlaisista menoista6.Kansallistarahoitusta myönnettiin toisinaan rahoituslaitosten, kuten Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) myöntämien lainojen muodossa.
6For projects considered essential for achieving the general objectives of ISPA, this rate can be increased up to 85 % according to Article 6(2) of Regulation (EC) loans granted byfinancialinstitutionssuch asthe European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Devel-opment(EBRD).
6 artiklan 2 kohdan mukaisesti tuen tasoa voidaan korottaa 85 prosenttiin ISPAn yleisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeiden hankkeiden osalta.
DISTRIBUTION ODISPA TRANSPORT PROJECTS
ISPAN LIIKENNEHANKKEIDEN JAKAUTUMINEN
No of projects: 2Share 3 %
Hankkeiden lukumäärä: 2Osuus 3 %
No of projects: 37Share 47 %
Hankkeiden lukumäärä: 37Osuus 47 %
No of projects: 39Share 50 %
Hankkeiden lukumäärä: 39Osuus 50 %
AUDIT SCOPE AND APPROACH
12TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA
The Court’s Special Report
Tilintarkastustuomioistuimen
The implementation of ISPA in the candidate countries represented an initial exposuretolarge-scaleinvestments co-financed bythe European Union.
ISPAn täytäntöönpano ehdokasmaissa oli ensimmäinen EU:n yhteisra-hoittamasuuren mittakaavan investointi.
For this reason, in view of the importance of ISPA for theaccessionofthecandidatecountriesandfindingsofprevious audits7, the Court decided to carry out an audit of ISPA to answer the following questions.
Siitä syystä, että ISPA on ehdokasmaidenliittymisenkannalta merkittäväväline,jaaiempien tarkastusten7 aikana tehtyjen havaintojen vuoksi tilintarkastustuomioistuin päätti toimittaa ISPAa koskevan tarkastuksen saadakseen vastauksetseuraaviin kysymyksiin: a)
(a)Was there a coherent strategy and an adequate preparation supporting ISPA actions?
b)Toteutettiinko hankkeetsuunnitelmien mukaisesti?
No 5/2003 concerning Phare and ISPA funding of environmental projects in the candidate countries (OJ C 167, 17.7.2003, p.
erityiskertomus nro 5/2003 ehdokasmaissa toteutettavien ympäristöhankkeiden Phare- ja ISPA-rahoituksesta (EUVL C 167, 17.7.2003, s.
1), Special Report No 15/2000 on the Cohesion Fund (OJ C 279, 2.1.2000, p.
1), erityiskertomus nro 15/2000 koheesiorahastosta (EYVL C 279, 2.1.2000, s.
1) and Special Report No 6/2005 on the trans-European network for transport (TEN-T) (OJ C 94, 21.4.2006, p. 1).
1) ja erityiskertomus nro 6/2005 Euroopan laajuisista liikenneverkoista (TEN-T) (EUVL C 94, 21.4.2006, s. 1).
The project managers
Hankevastaavat edustivat
(c)Were projectscontributingto beneficiarycountries’compliance with the EU environmental directives and to theimprovement of TEN-T?
Auttoivatkohankkeetosaltaanedunsaajamaitanoudattamaan EU:n ympäristödirektiivejäja edistivätkö ne Euroopanlaajuisten liikenneverkkojen parantamista?
represented 42 % of ISPA projects in the environment and transport sectors.
42:ta prosenttia ympäristö- ja liikennealojen ISPAn hankkeista.
as incorrect completion of the questionnaire or incomplete reply, 127 replies were usable (82 %).
Teknisistä syistä (esimerkiksi kyselylomake oli täytetty väärin tai epätäydellisesti) näistä voitiin ottaa huomioon 127 vastausta (82 %).
ISPA was programmed for the period 2000–06 and the majority of the beneficiary countries acceded to the EU in May 2004.
ISPAn ohjelmatyö kattoi kauden 2000–2006, ja suurin osa edunsaajamaista liittyi unioniin toukokuussa 2004.
As at 31 December 2007, final reports on only a limited number of the 279 infrastruc-tureprojects wereavailable. As such, the Court could only makea preliminary assessment of the performance and achievements of the projects.
Vuoden 2007 joulukuun 31. päivään mennessä ainoastaan pienestä osasta 279infrastruktuurihankkeesta olisaatavissaloppukertomus.Tämänvuoksitilintarkastustuomiois-tuin saattoi tehdä hankkeiden tuloksistaja saavutuksista ainoastaan alustavan arvion.
A sample of 32 projects adopted between 2000 and 2003 (16 environment and16transport)coveringsixbeneficiarycountries wasexamined.
Tarkastuksen kohteeksi otettiin vuosina 2000–2003 hyväksytyistä hank-keistapoimittu32hankkeen(16ympäristö-ja16liikennehanketta) otos, joka kattoi kuusi edunsaajamaata.
Sixteenprojects werevisitedonthespot(eightenvironmentand eighttransport)inthe Czech Republic, Poland, Latvia and Romania.
Paikalla tarkastettiin 16 han-ketta(kahdeksanympäristö-jakahdeksanliikennehanketta)Tšekin tasavallassa, Puolassa, Latviassa ja Romaniassa.
Theother16projects weresubjecttoadesk-review.Theyconcern the abovementioned countries plus Hungary and Bulgaria.
Loput 16 hanketta, joitatoteutettiin edellä mainittujen maidenlisäksi Unkarissaja Bul-gariassa,tarkastettiin asiakirjojen perusteella.
File reviews and interviews were carried out both at the Commission headquarters and Commission delegations.
Asiakirjatarkastuksia ja haastatteluja suoritettiin sekä komission keskusyksiköissä että komission lähetystöissä.
In the candidate countries, meetings were held with the Ministries of Environment and Transport, regional andlocal authorities, as well as withfinal beneficiaries.
Ehdokasmaissa kokouksia pidettiin ympäristö- ja liikenneministeriöiden, alueellisten ja paikal-lisviranomaistensekälopullisten edunsaajien kanssa.
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodiesresponsiblefor day-to-day manage- ment of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementa- tion.
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin teki kyselytutkimuksen lähettämällä kyselyitä155hankevastaavallejahankkeidenpäivittäisestähallin- noinnista vastaavalle elimelle8 neljääntarkastuskäynninkohteena olleeseen maahan saadakseen käsityksen yleisimmistä ISPAn täytän-töönpano-ongelmista.
The Courtreceived 145 answers9
Tilintarkastustuomioistuin vastaanotti 145 vas- tausta9
(93 %responserate).
(vastausprosentti 93).
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projectsfrominternationalfinancialinstitutions.
Tilintarkastustuomioistuin sai myös neuvoja kansainvälisten rahoituslai-tostenliikenne-ja ympäristöalan hankkeiden asiantuntijoilta.
WAS THERE A COHERENT STRATEGY AND ADEQUATE PREPARATION SUPPORTINGISPA ACTIONS?
PERUSTUIVATKOISPAN TOIMET JOHDONMUKAISEEN STRATEGIAAN JA ASIANMUKAISEEN VALMISTELUUN?
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA
YLEINEN KEHYS JA TARKASTUSKRITEERIT
Regulation (EC) No 1267/1999.
7 artiklan 3 kohdan a alakohta ja liite I.
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country attherequest ofthe Commission.
Kukin edunsaajamaa laati komission pyynnöstä kansalliset ympäristö- ja liikennealojen ISPA-strategiat.
Their purpose was to define the priority objectives by identifying sectorandsub-sector prioritiesand geographical prioritiessuchas transport bottlenecks or environmental blackspots,andtoidentify theresources needed.
Niidentarkoituksenaoli määritellä ensisijaisettavoitteetyksilöimälläalakohtaisetjaosa-alakohtaiset sekä maantieteelliset painopistealueet, kuten liikenteen tukoskohdat taiympäristönkannaltariskialttiitkohdat;lisäksitarkoituksenaoli yksilöidä tarvittavat resurssit.
The national ISPA strategies should also provide the framework for projectidentification and set out the criteria to be usedtoselect and appraise proposed projects(see Annex I).
Kansallisten ISPA-strategioiden avulla pitäisi myös muodostaa kehys hankkeiden yksilöintiä varten ja niiden avulla olisilaadittava perusteet,joita käytetään ehdotettujen hankkeiden valinnassaja arvioinnissa (ks. liite I).
Candidate countries submitted an application to the Commission which hadto contain,inter alia,thefollowing elements10:
Ehdokasmaat toimittivat komissiolle hakemuksen, johon oli sisällyttävä muun muassaseuraavattiedot10: a) urakoiden toteuttamisaikataulu b) kustannus-hyötyanalyysi c) rahoitussuunnitelma sekä muut rahoituslähteet kuin ISPA- rahoitus.
(a)the nationalsectoralstrategiescontained an assessment ofsec-toral needsinthefields of environmentandtransport designed tocatchup with EU environmental standards and upgrade and expandlinks withtrans-Europeantransport networks;
Tilintarkastustuomioistuin analysoi strategia-asiakirjat sekä tapaa, jolla ISPA-hankkeita oli valmisteltu, varmistaen, että a) kansallisissa alakohtaisissa strategioissa oli arvioitu ympäristö- ja liikennealojen alakohtaiset tarpeet EU:n ympäristönormien täyttämiseksi ja yhteyksien kohentamiseksi ja laajentamiseksi Euroopan laajuiseenliikenneverkkoon b)komissio oli laatinut riittävän ajoissa käsikirjoja ja ohjeita, joiden avulla ehdokasmaat voivat esittää ehdotuksensa,jotka sisältävät kaiken asiaankuuluvantiedon.
WELL TARGETEDISPA STRATEGIES
ISPASTRATEGIAT HYVIN KOHDENNETTUJA
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effectivein setting out the key criteriafor the preparation of national ISPA strategies whichincludedgeneral prioritiesandidentified projectsto beimplemented with ISPA support (see Textbox 1).
Tarkastuksessa havaittiin, että komission laatimissa ympäristö- ja liiken-nealojenpuiteasiakirjoissaoli määriteltyasianmukaisestikeskeiset kriteerit,joiden perusteella kansalliset ISPA-strategiat voitiinlaatia; näissästrategioissa olilueteltuyleiset painopistealueetjayksilöity ISPA-tuellatäytäntöönpantavat hankkeet(ks.laatikko 1).
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided supportin orderto addressthese weaknesses(see Textbox 2).
Kyseisten ongelmien ratkaisemiseksi komissio tarjosi tukea tapauksissa, joissa oli havaittu puutteita(ks.laatikko 2).
TEXTBOX 1
LAATIKKO 1
TEXTBOX 2
LAATIKKO 2
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings.
Romanian vuonna 2003 päivitetty kansallinen liikennestrategia ei saanut komission varauksetonta hyväksyntää, sillä strategiassa oli useita puutteita.
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at dra ing a general transport master plan.
Näiden puutteiden korjaamiseksi komissio päätti tukea teknisen avun hanketta, jolla pyrittiin liikenteen alan yleissuunnitelman laatimiseen.
11 This has been pointed out also
11 Tämä on tuotu esille myös
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investmentprojects11,anexaminationofthestrategiesofthefour in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20).
Joissakin tapauksissa investointihankkeiden paremmuusjärjestystä ei voituselittää11, muttasiltitilintarkastustuomioistuinpystyitotea- tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 5/2003 (strategioissa ilmenevät puutteet), kohdat 18–20).
countries visited has enabled the Court to conclude that,in general, national sectoral ISPA strategies clearlyidentified the needsin each country, also taking into consideration the existing national planning documents(see Textbox 3).
maanneljäntarkastuskäynninkohteenaolleen maanstrategioiden tarkastelun perusteella, että yleisesti ottaen kansallisissa alakohtaisissa ISPA-strategioissa kunkin maan tarpeet oli yksilöity selkeästi ja lisäksi niissä oli otettu huomioon kansalliset suunnitteluasiakirjat (ks. laatikko 3).
National ISPA strategies acted as atool inthe selection of ISPA projects,linking objectives and prioritiesto specific project proposals.
Kansalliset ISPA-strategiat olivat ISPA-hankkeiden valinnan välineitä, joiden avulla tavoitteet ja painopistealueet nivellettiin yksittäisiin hanke-ehdotuksiin.
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the needto adoptthe acquis communautaireinthefield ofthe environ-ment(see Textbox 4).
Joissakin tapauksissa kansalliset ISPA-strategiat olivat jatkoa olemassa olevillekansallisillestrategioille,joissatarvepannatäytäntöön ympäristöäkoskevaayhteisönsäännöstöäolijootettuhuomioon (ks.laatikko 4).
TEXTBOX 3
LAATIKKO 3
Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries. e region of Krakow was already identified in the Helsinki Convention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea.
Puolan hallitus teki yhdessä muiden maiden kanssa 1990-luvun alussa aloitteen Itämeren alueen ympäristön suojelemiseksi. Krakovan alue oli jo Helsingin yleissopimuksessa12 tunnustettu yhdeksi Itämeren suojelun kannalta keskeiseksi alueeksi, sillä siitä huolimatta, että alue ei sijaitse rannikon läheisyydessä, kyseisellä alueella on paljon teollisuutta, joka päästää jätteitä Itämereen laskevaan Vistula-jokeen.
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater. e project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects.
Näin ollen laadittiin koko Krakovan kaupunkialueen kattava yhteinen ratkaisu ja se sisällytettiin kansalliseen kunnallisen jäteveden puhdistusohjelmaan. Tämän jälkeen Krakovan alueen jätevedenpuhdistamoa koskeva hanke lisättiin kansalliseen ympäristöalan ISPA-strategiaan vuonna 1999 ja se oli määrä toteuttaa yhtenä ensisijaisista hankkeista.
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea.
12 Helsingin yleissopimus: Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus allekirjoitettiin vuonna 1974 ja tarkistettiin vuonna 1992. Sopimus koskee kaikkia Itämeren rannikkovaltioita.
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed.
Yleissopimus kattaa koko Itämeren alueen, sen sisävedet, varsinaisen meriveden sekä merenpohjan.
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution.
Toimenpiteitä toteutetaan niin ikään koko Itämeren valuma-alueella maaperäisten saasteiden vähentämiseksi.
TEXTBOX 4
LAATIKKO 4
THREEIMPORTANT GUIDANCE DOCUMENTS NOT AVAILABLE FROM THE BEGINNING OFISPA
KOLMEA TÄRKEÄTÄ OHJETTA EI OLLUT SAATAVILLA ISPAN SOVELTAMISEN ALUSTA ALKAEN
Three main guidelines were developed by the Commission and made availablefor project preparation.
Komissio laati seuraavat kolme keskeistä ohjetta ja jakoi niitä hankkeiden valmistelua varten: a)
(a)An ISPA manual was provided to the beneficiary countries in 2000, duringthe preparation phase ofthefirst project applications.
ISPA-käsikirjatoimitettiinedunsaajamaillevuonna2000,ensim-mäisten hankehakemusten valmisteluvaiheen aikana b)ISPA-käsikirjan toinen versio, jossa selvennettiin etenkin tarjous-kilpailu-jasopimusmenettelyitä,laadittiin vuonna 2002 c)
(b)A second version of the ISPA manual was developed in 2002, clari-fyingin particularthetendering and contracting procedures.
Kustannus-hyötyanalyysiäkoskevatpäivitetytohjeetannettiin vuonna 2002; ne laadittiin edellisessä versiossa havaittujen puutteiden korjaamiseksi.
(c)Updatedguidanceoncost–benefitanalysis was madeavailable in2002, whichaddressed weaknessesidentifiedintheprevious version.In particularit gaveaveragerates ofreturnandrecom-mendedtimehorizonsfordifferentsectors.
Ohjeissa esitettiin erityisesti keskimääräinen tuottoastesekäsuositeltuaikajänneerialoille.
However,itdidnot provide any details or forecasting techniques concerning impacts onthe environment.
Neeivätsisältä-neet hankkeiden ympäristövaikutuksia koskevia yksityiskohtaisia tietoja eivätkä ennakointimenetelmiä.
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval. This late availabilitylimitedtheir contributiontofamiliarisingthe candidate countries withthepolicies,proceduresandthefundingprinciples ofthe EU.
Kyseiset menettelyohjeet laadittiin vasta sen jälkeen, kun tilintarkas-tustuomioistuimentarkastamathankkeetolitoimitettukomission hyväksyttäviksi.Ohjeidenviivästyminenrajoittiehdokasmaiden mahdollisuuksia perehtyä EU:n toimintalinjoihin, menettelyihinja rahoitusperiaatteisiin.
WEAKNESSESIN FINANCIAL AND COSTBENEFIT ANALYSISCBA
TALOUDELLISESSA JA KUSTANNUSHYÖTYANALYYSISSÄ HAVAITUT PUUTTEET
Each application for ISPA assistance had to contain afinancial and a cost–benefitanalysis.Forsomeprojectsthese werenotavailable or presented weaknesses.
Jokaiseen ISPA-tuen hakemukseen oli kuuluttava taloudellinen ja kustan-nus-hyötyanalyysi.
Nevertheless,the Commission considered that,since mostoftheprojects wererequiredtofulfilbasicneeds inthecandidatecountries,it wasnotappropriatetoholdthemup because ofshortcomingsinthe cost–benefit analysis.
Eräistä hankkeistaanalyysit puuttuivattai niissä olipuutteita.Komissiokuitenkinkatsoi,etteihankkeidentoteutta-mistaolluttarpeenviivyttääkustannus-hyötyanalyysinpuutteiden vuoksi,silläuseimpienhankkeidentarkoituksenaolihakijamaiden perustarpeidentäyttäminen.
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided forthe projects auditedidentifiedthefollowing weaknesses13:
Tutkiessaantarkastettujenhankkeidentaloudellisiajakustannus-hyötyanalyysejätilintarkastustuomioistuinyksilöiseuraavanlaisia puutteita13
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43).
: a) nro 5/2003 (puutteet hankkeen arvioinnissa, kohdat 30–34) ja erityiskertomus nro 6/2005 (puutteet hankkeiden arvioinnissa ja valinnassa, kohdat 30–43).
(c)unsubstantiatedsocio-economicbenefitsandincompleteesti-mates of effectsinthetransportsector.
sovellettujen tuottoasteiden ja riskianalyysin yhteydessä tehtyjen olettamusten osalta puuttuijoitakintietoja b)samaa hanketta koskevissa asiakirjoissa oli eroja kustannus-hyö-tyanalyysinjataloudellisen analyysinlukujen kesken c) liikennealalla todettiin perustelemattomia sosiaalistaloudellisia etujaja puutteellista vaikutusten arviointia.
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefitanalysisthattheprojectssubmittedbythecandidate countriesrepresentedinrelativetermsthe highest added value.
Tällaisissatilanteissa komissio ei pystynyt vahvistamaan kustannus-hyötyanalyysinperusteella,edustivatkoehdokasmaidenesittämät hankkeetsuhteellisesti ottaensuurintalisäarvoa.
WERE PROJECTSIMPLEMENTED ACCORDING TO PLAN?
TOTEUTETTIINKO HANKKEET SUUNNITELMIEN MUKAISESTI?
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA
YLEINEN TARKASTUSKEHYS JA TARKASTUSKRITEERIT
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, thefinancialresourcesandplanningforimplementingtheproject, includingthecompletion date.
Kun komissio oli arvioinut ja hyväksynyt hankehakemuksen, allekirjoi-tettiinrahoituspöytäkirja,jossa määriteltiinerityisestitaloudelliset resurssit, suunniteltiin hankkeen täytäntöönpano ja määritettiin hankkeen päättymispäivä.
After projectcompletion,candidate countries hadto present afinalreport.
Kun hanke oli saatu päätökseen, ehdokasmaiden oli esitettäväloppukertomus.
(b)whetherthefinancial plansforthe projects had beenrespected andif not,thereasons why.
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, missä määrin rahoituspöytäkirjassa vahvistettuja keskeisiä edellytyksiä oli noudatettu,toisinsanoen: a) olikohankkeettoteutettualustavansuunnitelman mukaisestija mitkä olivat viivästystensyyt b)oliko hankkeiden rahoitussuunnitelmia noudatettu ja mitkä olivat mahdolliset noudattamattajättämisensyyt.
ALMOST ALL PROJECTS WERE DELAYED
LÄHES KAIKKI HANKKEET VIIVÄSTYIVÄT
If projects are delivered later than expected, the benefits are deferred and the problemsthey areintendedto address continueforlongerthan necessary.
Jos hankkeiden päätökseen saaminen viivästyy, niistä myös hyödytään viipeellä ja ongelmat, joihin hankkeilla oli tarkoitus puuttua, jatkuvat tarpeettoman pitkään.
Delaysalsocreateuncertainties,asthesocio-economic environment maychangeand may makeitdifficulttoimplement projects asforeseen.
Viivästyksetluovat niinikäänepävarmuutta, koskasosiaalis-taloudellinentilannesaattaa muuttuajavaikeuttaa näin hankkeidentoteuttamistasuunnitellullatavalla.
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use.
kun infrastruktuuri on käytössä.
Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project.
Ehdokasmaiden oli toimitettava komissiolle loppukertomus viimeistään kuuden kuukauden kuluttua hankkeen päättymisestä.
15 Out of 32 projects audited,
15 Yhteensä 32 tarkastetusta
24 faced delays (75 %).
hankkeesta 24:ssä havaittiin viivästyksiä (75 prosenttia).
16 Some projects were affected by more than one of the problems described.
16 Eräissä hankkeissa ilmeni