natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Media users increasingly participate in programmes, develop their own websites and act as informal controllers of the media, for example through ratings and complaints.
Yhä useammin median käyttäjät voivat osallistua ohjelmien tekemiseen, kehittää omia verkkosivujaan ja valvoa tiedotusvälineiden toimintaa epävirallisesti esimerkiksi esittämällä omia arvioitaan eri asioista tai tekemällä kanteluita.
Integration actors wishing to influence the media can capitalise on the growing influence of the media user.
Kotouttamisalan toimijat voivat vaikuttaa tiedotusvälineisiin myös hyödyntämällä tätä median käyttäjien lisääntyvää
Mass media and integration
Tiedotusvälineet ja kotoutuminen vaikutusvaltaa.
Integration actors who wish to make the labour force in the media industry more diverse in the short and longer term should identify the stakeholders and possible ‘change agents’ responsible for general labour market issues like vocational training, career orientation, job coaching and employment policies.
Kotouttamisalan toimijat voivat edistää viestintäalan työmarkkinoiden monikulttuuristumista lyhyellä ja pitkällä aikavälillä selvittämällä, mitkä sidosryhmät ja mahdolliset muutosvoimat vastaavat työmarkkinoihin yleensä liittyvistä kysymyksistä, kuten ammattikoulutuksesta, ammatinvalinnanohjauksesta, työnohjauksesta ja työllisyyspolitiikasta.
These include workers unions, employer’s associations, vocational training institutes and national media career advice centres, who determine the environment in which new media professionals can enter the media industry and encourage employers to train their employees in new intercultural competencies and skills.
Näitä ovat esimerkiksi ammattiliitot, työnantajajärjestöt, ammattioppilaitokset ja kansalliset viestintäalan neuvontakeskukset, jotka määrittävät, millaisessa toimintaympäristössä uudet työntekijät tulevat viestintäalalle, ja kannustavat työnantajia antamaan työntekijöilleen uusiin kulttuurienvälisiin valmiuksiin ja taitoihin liittyvää koulutusta.
More detailed advice on mapping the media environment can be found in the paper Thinking forward : Making the Media more Diverse and the Role of “Change Agents :” www.eumap.org/advocacy/advoc_eumap/media/TV_followup/index
Viestintäalan toimintaympäristön kartoittamista esitellään lähemmin tutkimuksessa Thinking forward: Making the Media more Diverse and the Role of ”Change Agents”, joka on saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://www.eumap.org/advocacy/advoc_eumap/media/TV_followup/index
Mapping the media environment can be a time-intensive task.
Viestintäalan toimintaympäristön kartoittaminen ei onnistu hetkessä.
Due to resource constraints, many integration actors may find it is not possible to conduct a mapping exercise.
Resurssien puutteen vuoksi monet kotouttamisalan toimijat saattavatkin joutua toteamaan, etteivät ne pysty siihen.
It would, therefore, be valuable to develop an awareness of organisations who have mapped different media environments so that these organisations can act as a resource for others.
Siksi olisi tärkeää löytää ne organisaatiot, jotka ovat jo laatineet erilaisia viestintäalan kartoituksia, jotta ne voisivat tarjota tuloksensa myös muiden käyttöön.
Once the mapping process is complete, actors will be in a much better position to understand why, how and if particular media organisations would be interested in partnerships.
Kun kartoitus on tehty, toimijoilla on paljon paremmat edellytykset ymmärtää, mitkä mediaorganisaatiot olisivat kiinnostuneita yhteistyöstä, mistä syistä yhteistyö kiinnostaa niitä ja millaista yhteistyötä ne olisivat valmiit tekemään.
The interests between integration actors and media organisations may be shared, overlapping or conflicting.
Kotouttamisalan toimijoiden ja mediaorganisaatioiden intressit saattavat olla yhteiset, mutta myös päällekkäiset tai keskenään ristiriidassa.
The mapping process helps actors understand how to pitch their message at the right level and to the right person.
Kartoitus auttaa toimijoita muotoilemaan viestinsä oikealla tasolla ja oikealle henkilölle.
Taking the time to map the media environment—in terms of the main actors, legislative framework, users, and labour market—helps integration actors to understand why, how, and which media organisations are interested in working together towards a more accurate and balanced portrayal of immigrants and a more ethnically diverse workforce.
Kartoittamalla viestintäalan toimintaympäristöä – alan tärkeimmät toimijat, lainsäädäntökehys, käyttäjät ja työmarkkinat – kotouttamisalan toimijat oppivat ymmärtämään, mitkä mediaorganisaatiot ovat kiinnostuneita tekemään yhteistyötä sen edistämiseksi, että maahanmuuttajat esitettäisiin tiedotusvälineissä tasapuolisemmin ja että alan työvoima olisi monikulttuurisempaa, ja mitkä ovat niiden vaikuttimet ja millaista yhteistyötä ne ovat valmiit tekemään.
For many integration actors, the media can be either an idle ally or an enemy.
Monet kotouttamisalan toimijat saattavat pitää tiedotusvälineiden toimintaa omalta kannaltaan hyödyttömänä tai jopa haitallisena.
Integration actors should give consideration to developing a media strategy, aligning it to the mission of media organisation(s), framing their message and developing strategic alliances.
Heidän olisi laadittava mediastrategia, joka on muokattu mediaorganisaatioiden tavoitteiden pohjalta, muotoiltava sanomansa harkitusti ja solmittava strategisia kumppanuuksia.
A media strategy is likely to be more effective if the actor has mapped the media environment and identified and analysed the stakeholders.
Mediastrategiasta tulee todennäköisesti toimivampi, jos toimijat ovat ensin kartoittaneet viestintäalan toimintaympäristön ja tutustuneet asianomaisiin sidosryhmiin ja niiden toimintaan.
Consideration should also be given to developing a proactive longer term media strategy since media coverage is at its most effective in changing attitudes when it is sustained.
Olisi myös pyrittävä laatimaan proaktiivinen pitkän aikavälin mediastrategia, koska vaikuttaminen asenneilmastoon tiedotusvälineiden avulla vaatii aikaa.
How to communicate : Strategic communication on migration and integration, published by a King Baudouin Foundation, Belgium, provides practical advice for civil society organisations wishing to better engage with the media.
Belgialainen kuningas Baudouinin säätiö on julkaissut teoksen How to communicate: Strategic communication on migration and integration, jossa annetaan käytännön ohjeita kansalaisyhteiskunnan organisaatioille, jotka haluavat parantaa suhteitaan tiedotusvälineisiin.
Integration actors should consider how their agenda fits with the mission of the media organisation and its departments and align their media strategy accordingly.
Kotouttamisalan toimijoiden olisi pohdittava, miten heidän asialistansa sopii yhteen mediaorganisaation ja sen yksiköiden tavoitteiden kanssa, ja laadittava mediastrategiansa tältä pohjalta.
Examples of strategies which support the mission of the media organisation are :
Seuraavassa on esimerkkejä strategioista, jotka tukevat mediaorganisaation tavoitteita:
•Providing journalists with consistent and reliable information.
•Annetaan journalisteille johdonmukaisia ja luotettavia tietoja.
Journalists are under increasing pressures and have much less time to research stories.
Journalistit työskentelevät yhäkovemmassa paineessa, ja heillä on yhä vähemmän aikaa tehdä taustatyötä.
A well-written press release is invaluable in gaining media coverage and user-friendly factual publications (with good executive summaries) can provide journalists with the necessary contextual information ;
Hyvin laadittu lehdistötiedote saa helpommin tilaa mediassa, ja lukijaystävälliseen tyyliin laadituista asiajulkaisuista (joissa on hyvä yhteenveto) saa helposti tarvittavaa taustatietoa.
•Ensuring their own website has up-to-date relevant information and is user-friendly so that journalists can easily access information, press releases and publications ;
•Toimijoiden on huolehdittava siitä, että niiden omat verkkosivustot ovat helppokäyttöisiä ja ajan tasalla, niin että journalistien on helppo hakea sieltä tietoja, lehdistötiedotteita ja julkaisuja.
•Building a diversity database to help journalists find spokespersons, experts and individual immigrants to provide stories of their own experience.
•Laaditaan monikulttuurisuutta koskeva tietokanta, josta journalistit voivat etsiä tiedottajia, asiantuntijoita ja yksittäisiä maahanmuuttajia, jotka ovat valmiita kertomaan omista kokemuksistaan.
Integration actors can generate more presence in their local media environment by including public relations in their strategic planning, and aligning their approach to meet the overall missions and quality standards of media organisations.
Kotouttamisalan toimijat voivat saada enemmän näkyvyyttä paikallisissa tiedotusvälineissä ottamalla strategisessa suunnittelussaan huomioon myös suhteet tiedotusvälineisiin ja mukauttamalla toimintaansa niin, että siinä otetaan huomioon mediaorganisaatioiden yleistavoitteet ja laatunormit.
Integration actors need to establish clear aims and objectives for their media strategy, identify their intended audience and tailor their message accordingly.
Kotouttamisalan toimijoiden on asetettava mediastrategialleen selkeät tavoitteet, määriteltävä kohdeyleisönsä ja räätälöitävä sanomansa sen mukaan.
The different parts of government often send mixed messages about immigration and its desirability.
Eri hallintoelimet antavat usein ristiriitaisia viestejä maahanmuutosta ja sen toivottavuudesta.
Actors need to think about how to sensitise the public to immigration issues.
Toimijoiden on pohdittava, miten maahanmuuttoon liittyvistä kysymyksistä olisi kerrottava suurelle yleisölle.
For example, they can focus on similar values and the human interest angle through the use of personal stories and case studies.
Voidaan esimerkiksi keskittyä yhteisiin arvoihin ja vedota inhimillisten näkökohtien voimaan esittämällä henkilökuvia ja tapaustutkimuksia.
They can encourage media actors to avoid definitive statements that provoke a divided reaction.
Viestintäalan toimijoita voidaan kehottaa välttämään voimakkaita kannanottoja, jotka herättävät reaktioita puolesta ja vastaan.
Consideration must also be given to the media style of the target media organisation.
On myös otettava huomioon asianomaisen mediaorganisaation tiedotustyyli.
For example, tabloid press are more likely to pick up emotive stories, so using personal accounts of immigrants may be more effective, whereas broadsheet papers may look for quantitative data and contextual information.
Esimerkiksi iltapäivälehdistö tarttuu luultavasti helpommin tunteisiin vetoaviin tarinoihin, joten niihin voidaan saada helpommin yksittäisten maahanmuuttajien tarinoita. Päivälehdet puolestaan haluavat määrällistä tietoa ja taustaselvityksiä.
Examples of strategies which ensure the message is communicated effectively are :
Esimerkiksi seuraavanlaisten strategioiden avulla voidaan varmistaa, että viesti menee perille tehokkaasti:
•Training specialised spokespersons who can legitimately speak on behalf of immigrant communities and can explain and promote issues in a way which is media-friendly ;
•Koulutetaan edustajia, joilla on valtuudet puhua maahanmuuttajayhteisöjen puolesta ja jotka osaavat selittää ja edistää tavoitteita median kannalta ymmärrettävällä tavalla.
•Broadening their support. Many civil society organisations fall into the trap of catering to their existing supporters, rather than widening their appeal to the majority of the public ;
•Hankitaan uusia tukijoita; monet kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tyytyvät palvelemaan ainoastaan olemassa olevia tukijoitaan, sen sijaan että ne pyrkisivät tavoittamaan laajemman yleisön.
•Using the local press. The local press is highly influential due to the significant readership of the weekly community newspapers and the fact that integration is experienced by people at the local, not national, level.
•Käytetään paikallislehdistöä: sillä on paljon vaikutusvaltaa, koska paikallisia viikkolehtiä seurataan tiiviisti ja koska lukijat kokevat kotouttamisen paikallisella eivätkä kansallisella tasolla.
Often stories that are run in the local press are picked up by the national media ;
Lisäksi valtakunnallisiin tiedotusvälineisiin poimitaan usein aineistoa paikallislehdistä.
•Cultivating productive working relationships with editors and journalists, not just those that are supportive of immigration issues, but also those who are not ;
•Vaalitaan hedelmällisiä yhteistyösuhteita kaikkiin päätoimittajiin ja journalisteihin eikä vain niihin, jotka suhtautuvat kotouttamiskysymyksiin myönteisesti.
•Educating the public to be more critical of media output by explaining the influence of cultural and social backgrounds in both presentation and interpretation ;
•Totutetaan yleisöä suhtautumaan tiedotusvälineisiin kriittisemmin selittämällä, miten sosiaalinen ja kulttuuritausta vaikuttaa sekä esitystapaan että tulkintaan.
•Monitoring media output and discussing findings with media organisations, journalists and editors, and making use of complaints bodies (ombudsmen, equality bodies, press councils) where appropriate.
•Seurataan tiedotusvälineiden antia ja keskustellaan havainnoista mediaorganisaatioiden, journalistien ja päätoimittajien kanssa ja käytetään tarvittaessa kanteluteitä (vähemmistövaltuutetut, tasa-arvoelimet, lehdistöneuvostot).
Integration actors should look within their local context and past experiences for ideas on how to aim and frame their message for a specific intended audience.
Kotouttamisalan toimijoiden tulisi ammentaa paikallisista tapahtumista ja aikaisemmista kokemuksista ideoita siitä, miten ne voivat osoittaa ja muotoilla viestinsä tietylle kohdeyleisölle.
The Central Office of Information (UK) produced a publication in 2004 which explores the social, cultural and attitudinal factors that impact on the communications needs of ethnic minority communities, and provides strategic and creative guidance on communicating with ethnic minority communities.
Ison-Britannian yleisötiedotuksesta vastaava virasto Central Office of Information laati vuonna 2004 julkaisun, jossa tarkastellaan etnisten vähemmistöryhmien viestintätarpeisiin vaikuttavia sosiaalisia, kulttuurisia ja asennetekijöitä ja annetaan strategisia ja innovatiivisia ohjeita etnisten vähemmistöryhmien kanssa tapahtuvaa viestintää varten.
The media environment is simply too big and too diverse for one integration actor to change.
Tiedotusvälineiden maailma on niin laaja ja monitahoinen, että kukaan yksittäinen kotouttamisalan toimija ei voi sitä yksinään muuttaa.
Integration actors should consider collaborating with other stakeholders to deliver a consistent and strong message at the local, regional, national, or EU level.
Kotouttamisalan toimijoiden olisikin harkittava yhteistyön tekemistä muiden sidosryhmien kanssa, jotta tavoitteita voidaan ajaa johdonmukaisesti ja voimakkaasti niin paikallisella ja alueellisella kuin kansallisella ja EU:n tasolla.
Civil society organisations can develop relationships with government officials to harmonise messages, or where the messages are conflicting, to ensure the viewpoints of civil society have been taken into consideration by government, and that the civil society response is cognisant of the government’s concerns.
Kansalaisyhteiskunnan järjestöt voivat luoda suhteita hallinnon edustajiin varmistaakseen, että niiden viestit ovat keskenään johdonmukaisia, tai jos viestit ovat keskenään ristiriidassa, että kansalaisyhteiskunnan näkemykset otetaan huomioon hallinnossa ja että kansalaisyhteiskunta puolestaan on tietoinen hallintoa huolestuttavista kysymyksistä.
Integration actors can link existing initiatives and stakeholders and facilitate and support community media initiatives.
Kotouttamisalan toimijat voivat yhdistää jo tehtyjä aloitteita ja sidosryhmiä toisiinsa ja edistää ja tukea yhteisöissä tehtyjä media-aloitteita.
Collaborations between government, academic institutions and research institutes can help to develop a baseline of research and data to inform immigration debates through the media.
Hallintoelinten, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten välisen yhteistyön avulla voidaan edistää maahanmuuttoa koskevan perustutkimuksen kehittämistä, jotta siitä voidaan ammentaa taustatietoja tiedotusvälineissä käytävään maahanmuuttokeskusteluun.
Strategic alliances between civil society, government, research institutes, and media professional’s organisations can help attain impact in a domain as broad and diverse as the media.
Kansalaisyhteiskunnan, hallintoelinten, tutkimuslaitosten ja viestintäalan ammattijärjestöjen strategisen yhteistyön avulla voidaan helpommin saavuttaa tuloksia viestinnän laajalla ja monitahoisella kentällä.
The MIGRACE project conducted by People in Need (Clovek v tisni), an NGO affiliated with Czech Television, countered stereotyping by publicising migration issues in the mass media (TV, radio, newspapers, journals, magazines, and cultural and educational programmes) and by informing the Czech public about the challenges and opportunities offered by migration.
Tšekissä toteutetulla MIGRACE-hankkeella pyrittiin tarttumaan maahanmuuttajia koskeviin stereotypioihin esittämällä maahanmuuttoon liittyviä aiheita joukkoviestimissä (televisiossa, radiossa, sanoma- ja aikakauslehdissä), myös kulttuuri- ja opetusohjelmissa, ja kertomalla kansalaisille maahanmuuttoon liittyvistä haasteista ja mahdollisuuksista.
The Leicester Mercury, a UK local newspaper, is a partner of Leicester’s Multicultural Advisory Group involving leading municipal, community, faith, volunteer, and academic figures.
Brittiläinen paikallislehti The Leicester Mercury tekee yhteistyötä Leicesterin monikulttuurisen neuvoa-antavan ryhmän kanssa.
The paper’s editor engages in regular dialogue to achieve a greater understanding between the media and community groups.
Ryhmään kuuluu kunnan, eri yhteisöjen ja uskontojen ja korkeakoulumaailman sekä vapaaehtoisjärjestöjen johtavia edustajia.
The partnership has led to more informed reporting and editorial decision, a new daily column written by different local people, and improved outreach with readers in harder-to-reach immigrant groups.
Yhteistyö on parantanut uutisoinnin ja toimituksellisten ratkaisujen tiedollista taustaa, ja sen pohjalta on perustettu uusi päivittäin ilmestyvä kolumni, jota kirjoittavat useat paikalliset asukkaat.
The Forum on Migration and Communications, led by the Dublin Institute of Technology, brings together immigrant and non-immigrant media producers, NGO service providers/community activists and social and policy researchers to amplify immigrant voices and perspectives previously absent, sensationalised or marginalised in dominant media representations through a series of media-led projects that highlight personal and collective stories about family reunification and undocumented migration.
Dublinin Institute of Technologyn johdolla toimiva maahanmuutto- ja viestintäfoorumi kokoaa yhteen sekä maahanmuuttajataustaisia että muita mediatuottajia, valtiosta riippumattomia palveluntarjoajia/yhteisöaktivisteja sekä sosiaalipolitiikan tutkijoita.
The government of the Austrian province of Tyrol has collaborated with the media to implement its integration agenda.
Tirolin osavaltion hallitus Itävallassa on tehnyt kotouttamissuunnitelmansa toteuttamiseksi yhteistyötä tiedotusvälineiden kanssa.
Focused reporting by mainstream journalists and journalists of immigrant background provide the public with insight into the daily life and contributions of immigrants to the host society.
Sekä valtamediaa edustavat että maahanmuuttajataustaiset journalistit avaavat yleisölle näkymän maahanmuuttajien arkeen ja kertovat heidän panoksestaan vastaanottavan yhteiskunnan toimintaan.
Themes include the role and contribution of immigrants in the labour market ; the family life of those who are embracing two cultures ; involvement in sports and entertainment ; and the social situation of different types of immigrants, e.g. asylum seekers, refugees, permanent residents, temporary workers/seasonal workers, students, etc.
Aiheita ovat esimerkiksi maahanmuuttajien asema ja panos työmarkkinoilla, perhe-elämä kahden kulttuurin välissä, osallistuminen urheiluun ja muuhun vapaa-ajan toimintaan sekä eri ryhmiin kuuluvien maahanmuuttajien, kuten turvapaikanhakijoiden, pakolaisten, maassa vakituisesti asuvien, tilapäis- ja kausityöläisten tai opiskelijoiden, yhteiskunnallinen asema.
Developing the intercultural competencies of media organisations
Kulttuurienvälisten valmiuksien kehittäminen mediaorganisaatioissa
Media professionals need to develop intercultural competence to work effectively in a diverse environment and can lead to improvements in accuracy, impartiality and fairness.
Jotta viestinnän ammattilaiset voisivat työskennellä tehokkaasti monikulttuurisessa ympäristössä, heidän on kehitettävä kulttuurienvälisiä valmiuksiaan.
The intercultural competencies for journalists have been identified at the sixth EquaMedia Transnational Meeting held in Rome in 2004 as :
Samalla voidaan parantaa tiedottamisen todenmukaisuutta, puolueettomuutta ja oikeudenmukaisuutta.
•Knowledge : Know who the main actors in society are, their role in society and their background (religion, cultural habits and history) ;
•Tieto: on tiedettävä, keitä ovat yhteiskunnan keskeiset toimijat, mikä on heidän roolinsa yhteiskunnassa ja heidän taustansa (uskonnollinen, kulttuurinen ja historiallinen).
•Skills and experiences : In addition to intercultural communication skills, to be able to find and develop sources ; make a journalistic product on a multicultural subject ; and set up an intercultural network ;
•Taidot ja kokemus: kulttuurienvälisen viestinnän edellyttämien taitojen ohella on osattava löytää lähteet ja kehittää niitä edelleen, laatia monikulttuurisesta aiheesta journalistinen tuote ja luoda monikulttuurinen verkosto.
•Attitude : To be open-minded, inquisitive (going directly to the source rather than the spokesperson for the community), and be willing to give greater control to the people being interviewed.
•Asenne: on oltava avoin ja tiedonhaluinen (tarkistamalla asiat suoraan alkuperäisestä lähteestä eikä vain kyseisen yhteisön edustajalta) ja pystyttävä antamaan haastateltaville enemmän vaikutusvaltaa lopputuotteeseen nähden.
The acquisition of intercultural competence can be incorporated into the curriculum of media schools.
Kulttuurienvälisten valmiuksien kehittäminen voidaan sisällyttää viestintäalan oppilaitosten opinto-ohjelmaan.
As many people enter into the profession without formal qualifications in journalism or media studies, intercultural training can also be incorporated into professional development courses and on-the-job training offered by media organisations, professional bodies and unions. Ongoing training in intercultural competencies is vital as both the composition of society and the immigration debates within society are changeable.
Koska monet kuitenkin päätyvät alalle ilman muodollista viestintäalan koulutusta, kulttuurienvälinen koulutus voidaan sisällyttää myös mediaorganisaatioiden, ammattijärjestöjen ja -liittojen järjestämiin ammattitaidon kehittämiskursseihin ja työn ohessa tapahtuvaan koulutukseen.
Providing materials, trainings, and dialogue platforms on intercultural competence is one highly practical way to work directly with media professionals during their studies and all throughout their professional development.
Kulttuurienvälisten valmiuksien jatkuva kehittäminen on erittäin tärkeää, koska sekä yhteiskunnan kokoonpano että yhteiskunnassa käytävä
The Society of Editors and the Media Trust (UK) has developed the guide Reporting Diversity to assist journalists in reporting fairly on immigrant issues.
Ensimmäiseksi on varmistuttava siitä, että viestintäalan kouluttajat ja hallinnoijat ovat sitoutuneet näiden valmiuksien kehittämiseen.
It provides a snapshot of changing communities, highlights particular issues facing journalists in reporting on community issues, and draws on examples of good practice from various media contexts.
Siinä kuvataan muuttuvia yhteisöjä ja kerrotaan, millaisia asioita journalistit joutuvat ottamaan huomioon raportoidessaan eri yhteisöihin liittyvistä kysymyksistä.