natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Bank's support for these projects therefore takes into account economic and social parameters in the country or region concerned, one of its objectives being to enable the people living in outlying areas or areas with social problems to have readier access to health and education facilities comparable in quality with that available in the rest of the Union.
Koulutuksen ja terveydenhuollon hankkeita tukevassa toiminnassa otetaan siten huo mioon kohdemaan tai -alueen taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet sekä pyritään turvaa maan syrjäisten alueiden tai sosiaalisista ongelmista kärsivien alueiden väestölle vastaa vantasoiset koulutus- ja terveydenhuoltopalvelut kuin unionin muilla alueilla.
Since it began operating in the fields of health and education, the EIB has broadened its experience by organising conferences and developing contacts with European networks of health and education professionals, such as the European Observatory on Health Care Systems, set up jointly by the EIB, the WHO, the World Bank, the Spanish and Norwegian Governments and the London Schools of Economics and Hygiene and Tropical Medicine, as well as by establishing close relations with the OECD.
Koulutuksen ja terveydenhuoltotoiminnan rahoituksen käynnistämisen jälkeen EIP on hankkinut lisää kokemusta järjestämällä konferensseja ja luomalla yhteyksiä koulutus- ja terveysalojen eurooppalaisiin verkostoihin. Näitä ovat muun muassa eurooppalainen ter veydenhuoltojärjestelmien tarkkailuelin, joka on EIP:n, WHO:n, Maailmanpankin, Espanjan ja Norjan hallitusten sekä Lontoon kauppakorkeakoulun ja terveydenhoito- ja trooppisen lääketieteen alan oppilaitosten välinen yhteishanke, sekä kiinteät suhteet OECD:hen.
These contacts are giving the EIB access to specialist data and skills and are helping it to refine its project appraisal techniques.
Näiden yhteyksien ansiosta EIP:llä on käytettävissään alan materiaalia ja asian tuntemusta ja niiden avulla se pystyy hiomaan hankkeiden arviointimenetelmiä.
intermediaries, 626 million has been made available in global loan allocations.
Vuosina 1997-1999 allekirjoitetut yksittäiset lainat olivat vuoden lopussa 1,8 miljardia ja ne koskivat kahdeksaa maata.
Between 1997 and the end of 1999, individual loans worth nearly 1.8 billion were signed in eight countries, with 778 million going into education and 1 billion into health.
Sovituista lainoista koulutuksen osuus oli 778 miljoonaa ja tervey denhuollon osuus 1 miljardi.
In 1999, individual loans provided by the Bank for human capital projects with abso­lute priority under the COP amounted to 571 million.
Pankin toimintasuunnitelmassa korkeimmalle priorisoituun inhimilliseen pääomaan liittyville hankkeille myönnetyt yksittäiset lainat 1999 olivat 571 miljoonaa.
They centred on construction of hospitals in Spain, Germany and Italy and educational establishments in France, Germany, Sweden, Spain and Italy.
Ne koskivat sairaalara kentamista Espanjassa, Saksassa ja Italiassa sekä oppilaitosten rakentamista Ranskassa, Saksassa, Ruotsissa, Espanjassa ja Italiassa.
91% are situated in
Hankkeista 91 prosenttia sijoittui kehitysalu eille.
Moreover, numerous schools and hospitals have been financed through global loans, mainly in Germany, the Netherlands and Belgium.
Lisäksi monia kouluja rahoitettiin globaalilainoilla pääasiassa Saksassa, Alankomaissa ja Belgiassa.
R Ε Ρ O R τ I page I 6
SIVU 16
The 1999 approvals include:
91 prosenttia vuoden vät:
97% of human capital development projects the United Kingdom, within the context of a public-private partnership initiative, and universities in Turin, Valencia and Athens.
Glasgow'ssa, Stoke-on-Trentissä ja Sheffiel-dissä julkisen ja yksityisen sektorin yhteisra hoitushankkeina; Torinon, Valencian ja Ateenan yliopistot pääomaa edistävistä hankkeista sijoittui kehitysalueille
Amsterdam Special Action Programme (ASAP): the specifics
Amsterdamin toimintaohjelma ohjelman erityispiirteet
Formulated in response to the Amsterdam European Council Resolution on Growth and Employment (June 1997), the Amsterdam Special Action Programme enabled the Bank to undertake new tasks with regard to mobilising additional resources designed to contribute to economic growth and thus stimulate employment.
Amsterdamin toimintaohjelma, joka kehitettiin Amsterdamin Eurooppa-neuvoston (kesäkuussa
This programme, initially spanning three years (September 1997 - 2000), has three components (for a detailed description see pages 16 and 17 of the 1998 Annual Report):
Tämä kolmivuotiseksi suunniteltu ohjelma (syyskuu 1997-2000) jakautuu kolmeen osaan (oh jelma on kuvattu tarkasti vuosikertomuksen 1998 sivuilla 16-17):
• a "SME Window" intended to provide new venture capital instruments offering equity fi­nance for hightechnology and growth-oriented SMEs.
• Pkyritysten rahoitusohjelma, jonka tarkoituksena on tarjota uusia pääomasijoitusinstrument teja huipputekniikan alalla toimivien ja voimakkaasti kasvusuuntautuneiden pkyritysten oman pääoman rahoittamiseksi.
The risks associated with such opera­tions are offset by a 1 billion reserve set aside from the Bank's operating surpluses.
Näihin sijoituksiin liittyviin riskeihin on varauduttu pankin toiminnan ylijäämistä saatavalla yhden miljardin euron suuruisella varauksella.
The results are analysed in the section on "Promoting SMEs" on pages 28 and 29;
Tulokset on esi telty pkyritysten rahoittamista koskevassa osassa sivuilla 29-30.
• expansion of Bank financing into the areas of health and education; as these have become fully-fledged objectives in their own right (in July 1999), a separate sub-chapter has been devoted to them (see above);
• Koulutuksen ja terveydenhuollon alojen rahoituksen kasvattaminen. Nämä tavoitteet hyväk syttiin heinäkuussa 1999 itsenäisiksi tavoitteiksi, minkä johdosta edellä oleva alaluku on va rattu niiden käsittelemiseen.
• intensification of the Bank's already substantial support for investment in TENs and other large-scale infrastructure networks, as well as for investment in urban renewal and environ­mental protection.
• Jo ennestään huomattavan tuen tehostaminen Euroopan laajuisille verkoille (ns. TEN-verkot) ja muille suurille infrastruktuuriverkoille sekä kaupunkiympäristön ja ympäristönsuojelun in vestoinneille.
Operations corresponding to these various objectives are described on pages 19 to 24.
Näitä tavoitteita koskeva toiminta on kuvattu yksityiskohtaisemmin si vuilla 19-24.
This support can also take the form of financing for preliminary or feasibility studies for TEN projects in the fields of transport and the environment.
Kyseisellä tuella voidaan rahoittaa myös liikenne- ja ympäristöalojen TEN- hankkeita koskevia alustavia tutkimuksia ja kannattavuustutkimuksia.
GROWTH page 17
sivu 17
TARGETING EMPLOYMENT
ASAP: KASVUA TYÖLLISYYTTÄ
European communications infrastructure
Euroopan liikenne­ja viestintäinfrastruktuurit
From the outset, pursuant to the remits entrusted to it, the Bank has actively participated in the development of transport, telecommunications and energy transfer infrastructure networks with a Community dimension.
Tehtäväänsä kuuluvana EIP on toimintansa alusta alkaen osallistunut aktiivisesti yhteisön kannalta merkittävien liikenne­, tietoliikenne­ja energiansiirtoverkkojen kehittämiseen.
Completion of the TENs is of vital importance for the economic integration of the Union and the development of its less favoured regions.
Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamisella on ratkaiseva merkitys unionin taloudelli­selle yhdentymiselle sekä elinkeinotoiminnan kehittymiselle alikehittyneillä alueilla.
Particular attention is being paid to outlying and remote areas and to the elimination of bottlenecks created by obsolete infrastructure, especially in industrial conversion areas and conurbations.
Eri­tyisen huomion kohteena ovat syrjäiset ja eristäytyneet alueet sekä vanhenevan tuotan­tokoneiston synnyttämien tuotantokapeikkojen poistaminen ennen muuta alueilla, joilla teollinen tuotantosuunta on vaihtumassa perinteisten tuotantohaarojen kuollessa sekä kaupunkiseuduilla.
The Report on the European Employment Pact, appended to the conclusions of the Cologne European Council, stressed that "European infrastructure is to be further improved by TransEuropean Networks - in particular, the priority projects in the trans­port field as well as the development of projects in telecommunications and information technology to improve innovation and competition - and the assistance provided by the European Investment Bank".
Kölnin Eurooppa­neuvoston päätöslauselmien liitteenä olevassa Euroopan työllisyyssopi­musta käsittelevässä mietinnössä painotetaan, että Euroopan infrastruktuurien on kehi­tyttävä Euroopan laajuisten verkkojen avulla ­ erityisesti liikenteen alan ensisijaisten hankkeiden ja innovaatiota ja kilpailua parantavien tietoliikenne­ ja tietotekniikkahank­keiden avulla ­ sekä EIP:n tuella.
In January 1999, the European Parliament gave a favourable reception to the Commission's communication on the financing of transEuropean transport network projects by means of public-private partnerships (PPPs).
Tammikuussa 1999 Euroopan parlamentti otti myönteisesti vastaan komission tiedonannon, joka koski Euroopan laajuisten liikenneverkkojen rahoittamista yksityisen ja julkisen sekto­rin yhteistoiminnalla.
It considered that recourse to this form of financing was the key to carrying forward the TransEuropean Network programme.
Parlamentin käsityksen mukaan tämäntapainen rahoitus on tukipyl­väs, jonka kannatuksella Euroopan laajuisia verkkoja voidaan toteuttaa.
Over the entire spectrum of projects associated with European communications infra­structure, the Bank has provided strong support for PPPs.
Pankki on tukenut merkittävällä tavalla yksityisen ja julkisen sektorin yhteistoimintaa kai­kissa Euroopan liikenne­ja viestintäinfrastruktuurihankkeissa.
The experience built up by the EIB over the years continues to represent an added bonus, particularly in the transport sector where the primary objective of Community policy is to bring the countries of the Union closer together and to improve links with nonmember countries, principally candi­dates for accession.
EIP:n monivuotinen koke­mus on lisäpanos hankkeiden toteuttamiselle, muun muassa liikenteen osalta, jossa yh­teisöpolitiikan tärkeimpänä tavoitteena on EU­maiden yhdentyminen sekä yhteyksien parantaminen kolmansiin maihin ja erityisesti jäsenyyttä hakeviin maihin.
In the field of telecommunications, which has been opened up to liberalisation and com­petition throughout the Union, the Bank is providing support not only for investment in capacity uprating but also for expansion of the range of services available and the poten­tial of the networks to absorb new developments.
Televiestinnän alueen vapauttaminen ja kilpailun avautuminen ovat toteutumassa koko EU:n alueella.
The aim is to exploit to the full the advantages of the burgeoning information society.
Telealalla pankki tukee lisäkapasiteetin rakentamisen lisäksi myös palvelu­tarjonnan kehittämistä ja verkkojen tarjoamien uusien ja edistyneiden toimintamahdolli­suuksien hyödyntämistä tulevaisuuden tietoyhteiskunnassa.
In 1999, EIB lending for European commu­nications infrastructure amounted to 10 269 million.
Vuonna 1999 Euroopan liikenteen ja viestin­nän infrastruktuurin lainat nousivat 10 269 miljoonaan.
telecommunications networks - has been directed towards supporting this fundamen­tal interlinking fabric, very much the main­stay of balanced regional development.
alueiden tasapainoiselle kehitykselle, on tu­ettu suunnilleen 40,8 miljardilla. Lainasum­masta liikenteen osuus oli 30 miljardia ja tie­toliikenneverkkojen osuus 10,8 miljardia.
More for transport
Liikenteen osuus kasvoi
This accounted for 56% of total individual loans provided within the Union, with 70% targeting projects in assisted areas.
Ne ovat 56 prosenttia unionin sisällä myönne­tyistä yksittäisistä lainoista.
Over the past five years, some 40.8 billion -30 billion for transport and 10.8 billion for
Viiden viime vuoden aikana näitä toimialoja,
REI' o R 'Γ I page I 8
Kasvun taus­ jotka ovat ratkaisevassa asemassa unionin eri i 9 9 9 . ν υ o s ι κ E R τ o M υ s I sivu 18
Over the past S years, loans
Viiden vuoden aikana
European communications infrastructure (1999) for European communications
Euroopan liikenne- ja viestintäinfrastruktuuri (1999)
Transport Exceptional structures (*)
(milj. euroa) rahoitettiin Kotkassa ja Liverpoolissa.
Financing was also provided for port development works at Kotka, in Finland, and at Liverpool.
Euroopan liikenne- ja
40.8 billion, most of this devoted to assisted areas
7 887 547 viestintäverkkojen rakentamiseen pääasiassa
Railways Roads and motorways
Erityistyöt (*) Rautatiet Maantiet ja moottoritiet kehitysalueilla
Air and maritime transport
Lentoliikenne ja meriliikenne
Postal services and telecommunications
Televiestinnän luotot supistuivat
Levelllng-off in telecommunications financing
Televiestinnän lainat 1999 (2 126 milj.) laski
(*) Great Belt and Öresund the crest of sustained activity in the motorway and air transport sectors.
(*) Iso-Belt ja Juutinrauma den verkkojen laajentamishankkeita
European communications infrastructure: 1995-1999: 40.8 billion
Tans kassa, Espanjassa, Italiassa, Suomessa ja Isos sa-Britanniassa ja
In 1999, lending for telecommunications (2 126 million) returned to a level on a par with that for 1997.
424 miljoonan summalla matkapuhelinverkkojen rakentamista
Fixed network extension projects in Denmark, Spain, Italy, Finland and the United Kingdom accounted for 1 702 mil­lion, while 424 million was advanced for mo­bile telephony development in Greece and Portugal.
Krei talla ovat moottoriteiden ja lentoliikenteen vil kassa ja Portugalissa. Postitoiminnan rationa- kas luototus.
In addition, 256 million supported rationalisation of postal services in Germany, Denmark and Sweden.
lisointihankkeita rahoitettiin lisäksi 256 mil joonalla Saksassa, Tanskassa ja Ruotsissa.
The level of financing for rail transport (1 736 million) reflects the completion of cer­tain large-scale projects (Belgian and French Mediterranean high-speed rail links) at a time when other projects are only just start­ing up.
Rautatieliikenteen rahoituksesta (1 736 milj.) näkyy selvästi suurten hankkeiden valmistu minen (TGV-luotijunarata Belgiassa ja vas taava Välimeren-rata Ranskassa), eikä uusia hankkeita juurikaan käynnistetty.
Loans signed in 1999 helped, in par­ticular, to fund the Bologna-Florence and Rome-Naples sections of the Italian high­speed network; technical upgrading of the west coast London-to-Glasgow line; and mod­ernisation programmes in Finland and Spain.
Vuoden ai kana sovitut lainat koskivat lähinnä Italiassa suurnopeusjunaverkon Bolognan-Firenzen ja Rooman-Napolin rataosuuksia, Lontoon-Glasgow'n välisen länsiradan teknistä nykyai kaistamista ja radanparannushankkeita Suo messa ja Espanjassa.
Telecommunications
Likenne Tietoliikenne
Lending for roads and motorways (3 541 mil­lions) rose steeply.
Maantie- ja moottoritieliikenteen luotot (3 541 milj.) kasvoivat voimakkaasti.
In addition to loans for building new motorway sections in Germany, the Cohesion Countries, France and Norway, there was also financing for modernising parts of the existing network in France and Italy.
Niillä ra kennettiin uusia moottoritieosuuksia Sak sassa, koheesiomaissa, Ranskassa ja Norjassa sekä nykyaikaistettiin tieverkkoa Ranskassa ja Italiassa.
Loans for the air and maritime transport sec­tor (2 064 million) also recorded marked growth.
Lento- ja meriliikenteen luottojen kasvu (2 064 milj.) jatkui myös nopeana.
More than half centred on airline fleet renewal and expansion in seven EU countries (1 148 million). Next came loans for the construction or extension of airports:
Yksittäisistä lainoista yli puolet koski lentokaluston uusimista ja lisäämistä seitsemässä EU-maassa (1 148 milj.) sekä seuraavien lentokenttien rakentamista tai laajentamista: Nürnberg ja Köln-Bonn, Ateena, Madrid, Basel-Mulhau- sivu ly lUiKOOI'AN I.MKENNE-JA VIESTINTÄINFRASTRUKTUURIT
Page 22
Vuodesta
Financing TransEuropean Networks the EIB has approved
Euroopan laajuisten verkkojen rahoittaminen lähtien EIP on hyväksynyt
65 billion dedicated to financing
65 miljardin sopimukset
TENs and their extension outside
Euroopan laajuisille verkoille ja niiden
Since 1993, following the recommendations of the High-Level Group chaired by Commis­sioner Christophersen and the December 1994 Essen European Council's identification of priority projects, the Bank has stepped up its operations in support of transEuropean trans­port, energy and telecommunications networks (TENs) and their extension to regions bor­dering on the Union, especially in the countries of Central and Eastern Europe applying for EU membership.
Komission jäsen Christophersenin johtaman korkean tason asiantuntijaryhmän työn ja myös Essenin Eurooppa­neuvoston 1994 verkkojen määrittelyä koskevan päätöksen perusteella EIP:n rahoitusta on lisätty vuodesta 1993 alkaen Euroopan laajuisille liikenne­, energia­ ja tietoliikenneverkoille ja niiden laajentamiseksi lähialueille, erityisesti jäsenyyttä hakeviin Keski­ ja Itä­Euroopan maihin.
The EIB has thus approved, since 1993, 65 billion in loans for TENs inside and outside the Union, involving aggregate capital expenditure estimated at around 206 billion.
Tähän toimintaan liittyen pankki on hyväksynyt unionin alueelle ja ulkopuolelle 65 mil­jardin lainat vuodesta 1993 lähtien verkkojen rakentamiseen.
By the close of 1999, loans amounting to 13.5 billion had been approved for ten of the fourteen priority transport projects identified at the Essen European Council in Decem­ber 1994.
Essenin Eurooppa­neuvoston joulukuussa 1994 sopimista 14 ensisijaisesta liikennehank­keesta kymmenelle oli vuoden 1999 lopussa hyväksytty 13,5 miljardin sopimukset.
Contracts signed for these same projects ran to 9.8 billion, including 1.6 bil­lion signed during the course of 1999.
Näi­hin hankkeisiin sovittu lainasumma nousee 9,8 miljardiin, joista 1,6 miljardia allekirjoi­tettiin vuoden 1999 aikana.
Approvals for seven of the ten priority projects in the energy sector totalled more than 2.5 billion, while signatures amounted to 2.2 billion.
Kymmenestä ensisijaisesta energiahankkeesta seitsemälle hyväksytyt sopimukset olivat yhteensä runsaat 2,5 miljardia ja allekirjoitetut sopimukset 2,2 miljardia.
Over the period 1995-1999, approved TEN loans inside the European Union amounted to 42 billion in all: 28 billion for transport networks, 3 billion for energy transfer net­works and 11 billion for telecommunications infrastructure.
Rahoituskaudella 1995­1999 Euroopan laajuisille verkkohankkeille hyväksyttiin unionin alueella lainoja yhteensä 42 miljardia: 28 miljardia liikenneverkoille, 3 miljardia ener­giansiirtoverkoille ja 11 miljardia tietoliikenneinfrastruktuurille.
Of this total, contracts worth 36 billion have already been signed.
Tästä summasta on jo allekirjoitettu 36 miljardin sopimukset.
Having climbed from 6 billion in 1995 to 9.7 billion in 1999, loans signed for TransEuropean Networks have grown at an average rate of 13% per annum, distinctly higher than the average growth level for Bank loans.
Euroopan laajuisille verkoille allekirjoitettujen sopimusten määrä on noussut vuoden 1995 kuudesta miljardista 9,7 miljardiin vuonna 1999, mikä merkitsee keskimäärin 13 prosentin vuotuista kasvuvauhtia.
The sectoral breakdown of these signatures over the period in question reveals the pre­dominance of loans for transport networks, which account for 65% of lending.
Koko jakson aikana allekirjoitettujen sopimusten toimialakohtainen jakauma osoittaa, että liikenneverkkolainojen asema on merkittävä. Niiden osuus luototuksesta on 65 pro­senttia.
Devel­opment of telecommunications networks represents 26% of the total and energy trans­fer financing 19%.
Lainasummasta tietoliikenneverkkojen kehittämisen osuus on 26 prosenttia ja energiaverkkojen osuus 19 prosenttia.
In 1994, with a view to adapting its lending conditions to the special requirements of investment in these networks - large-scale, high-cost operations spread over several years -and expediting their finalisation, the EIB introduced a series of specific mea­sures under its "TENs Window" facility.
EIP pyrkii ottamaan rahoitusehdois­saan huomioon verkkoinvestointien erityisvaatimukset ­ hankkeiden laa­juuden, korkeat kustannukset, usealle toimintakaudelle jakautuvan toteutuk­sen ­ja jouduttamaan hankkeiden val­mistumista. Tässä tarkoituksessa se pe­rusti jo vuonna 1994 "erityisen
In addition to involving itself more closely with each project from the outset in order to optimise individual financing arrangements, the Bank has made a determined effort to offer longer loan maturities and grace periods.
Rahoitusjärjestelyiden hiomiseksi pankki on li­sännyt osallistumistaan aivan hankkeen alkuvaiheessa, ja lisäksi se on jatkuvasti pyrkinyt pidentämään laina­aikoja sekä pääoman takaisinmaksun lyhennysvapaita jaksoja.
Similarly, it has taken an active part in the development of public­private partnerships to support the expansion of these networks.
EIP on myös ollut aktiivinen toimija verkkojen rakentamista tukevan yksityisen ja jul­ kisen sektorin yhteistoiminnan kehittämisessä.
The most significant projects under this heading include Athens airport, the Channel Tunnel high­speed link, the Öresund rail­road fixed link, the new tunnel under the Elbe near Hamburg, the E18 motorway in Norway, financed under Article 18, and several motorway sections in the United Kingdom and Portugal.
Ateenan lentoasema, Lontoon ja Kanaalin tunnelin välinen suurnopeusjunayhteys, Juu­ tinrauman yhteys ja Elbe­joen alittava uusi tunneli Hampurin lähellä, 18 artiklan perus­ teella rahoitettu
EIB financing operations in support of Trans­European Networks plus key road and n corridors in neighbouring countries 1993­1999
EIP: n varoilla rahoitetut Euroopan laajuiset verkot sekä maantie­ ja rautatiekäytävät lähialueilla 1993­1999
At the invitation of the European Council, meeting in Cologne on 3 and 4 June 1999, the EIB will continue to cooperate with the Commission and the Member States in promoting the introduction of innovative financial arrangements bringing together the combined inputs of the public and private sectors.
Vastauksena Kölnissä 3.­4. kesäkuuta kokoontuneelta Eurooppa­neuvostolta saamaansa kehotukseen pankki jatkaa yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden kanssa edistääkseen uudenlaisia rahoitusjärjestelyltä, joissa yh­distyvät julkinen ja yksityinen raha.
Priority Trans­European Networks (TENs)
Ensisjainen Euroopan laajuinen verkkolinjaus (TEN)
Sections of these TENs for which financing has been committed
Jo rahoitettu ensisijanen TEN­verkko
Other infrastructure and network financed with a European dimens
Muu rahoitettu Euroopan edun mukainen infrastruktuuri tai verkko
Road and rail corridors in Central and Eastern Europe
Maantie­ tai rautatiekäytävä Keski­ja Itä­Euroopassa
Sections of these corridors financed
Jo rahoitettu maantie­tai rautatiekäytävän osuus
Intermodal freight terminal
Eri kuljetusmuotojen yhteinen termilnaali
Air traffic management
Lentoliikenteen ohjaus
Development of oil and natural gas deposits page 21
Maakaasun ja­ öljyn hyödyntäminen
EUROPEAN C O M M U N IC A TION S INFRASTRUCTURE
EUROOPAN LIIKENNE­JA VIESTINTÄINFRASTRUKTUURIT
Natural and urban environment
Luonnollinen ympäristö ja kaupunkiympäristö
For many years now, the EIB has made a very real contribution to furthering the Union's environmental policies, not only by funding specific environmental protection schemes, but also by taking environmental factors into account in all projects which it appraises.
EIP on jo usean vuoden ajan ollut konkreettinen toimija unionin ympäristöpolitiikassa paitsi rahoittamalla erityisiä ympäristöhankkeita myös ottamalla ympäristönäkökohdat huomioon kaikkien tutkittavina olevien hankkeiden arvioinnissa.
The provision of any EIB loan is conditional upon compliance with current environmental standards and implementation of the most appropriate environmental protection mea­sures.
EIP:n lainojen myöntä misen edellytyksenä on voimassa olevien ympäristönormien huomioiminen ja parhaim pien käyttökelpoisten ympäristönsuojelutekniikoiden käyttö.