natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A very important feature of the fiscal reform is the modification of theinstitutional framework, with the introduction of the mediumterm expenditure frameworks andperformance-oriented budgets.
Menokehystenpitäisi erityisesti vähentää keskushallinnon myöntämiä valtiontakuita, jotka aiheuttavat merkittäviäriskejä julkiselle taloudelle.
In particular, the expenditure frameworks should diminish thecentral government’s incentives to provide state guarantees, which remain a source of substantialfiscal risk.
Koska julkishallintoa hajautetaan parhaillaan, talousarvion toteuttamistakoskevien sääntöjen puute alueellisella ja paikallisella tasolla voi tulevaisuudessa vaarantaa julkisentalouden rahoitusaseman vakauden.
In addition, given the ongoing decentralisation of public administration, the lack ofbudgetary rules at regional and local levels represents a risk to a sound fiscal position in the future.As a positive development, it is worth mentioning that in its reform plans the government does notforesee a lowering of the share of public investment expenditures as a percentage of GDP in thecoming years.
Positiivista on se, että hallituksen uudistussuunnitelmienmukaan julkisia investointimenoja suhteessa BKT:hen ei vähennetä tulevina vuosina.
As far as the longterm sustainability of public finances is concerned, extra-budgetary spending andrapidly increasing social security and health care expenditures are reasons for major concern.Although the current level of government debt in the country is not high, developments regardingthe items above contributed to a rapid increase in recent years (from 25.2 per cent of GDP in 2001to 37.6 per cent of GDP in 2003).
Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden vuoksi on kiinnitettävä huomiota erityisestitalousarvion ulkopuolisiin menoihin sekä nopeasti kasvaviin sosiaaliturva- jaterveydenhuoltomenoihin. Julkinen velka ei ole vielä kovin suuri, mutta edellä mainitut menoluokatovat kasvattaneet sitä nopeasti viime vuosina (julkinen velka nousi 37,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003, kun se oli 25,2 prosenttia vuonna 2001).
This deficit is partly due to one single state guarantee (amounting to about 6.3 per cent of GDP) imputed as acapital transfer.
Osa alijäämän kasvusta johtuu pääomansiirtona lasketusta yksittäisestä valtiontakauksesta(jonka arvo on noin 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen).
Theshare of people employed in the primary sector fell from 12.4 per cent to 4.8 per cent of the labourforce, from 45.1 per cent to 39.6 per cent in the secondary sector and increased from 42.5 per centto 55.6 per cent in the tertiary sector.
Alkutuotannossatyöskentelevien osuus työvoimasta laski 12,4 prosentista 4,8 prosenttiin, teollisuudessatyöskentelevien osuus putosi 45,1 prosentista 39,6 prosenttiin ja ns. kolmannella sektorillatyöskentelevien osuus nousi 42,5 prosentista 55,6 prosenttiin.
The unemployment rate was 7.3 per cent at the end of 2002,and has since risen up to 8.1 per cent in the fourth quarter of 2003. In addition to the restructuringprocess, unemployment is likely to be affected by public finance reform, according to which 2 percent of central government administration jobs are to be lost annually over the period 2004-2006.The impact of trade unions on wage formation is low.
Työttömyysaste, joka oli7,3 prosenttia vuoden 2002 lopussa, nousi 8,1 prosenttiin vuoden 2003 viimeisellä neljänneksellä.Rakenneuudistusprosessin lisäksi työttömyyttä kasvattaa todennäköisesti julkishallinnon uudistus,jonka seurauksena keskushallinnon työpaikoista häviää vuosittain 2 prosenttia vuosina 2004–2006.Ammattiliitoilla on vähäinen vaikutus palkkojen muodostumiseen.
The wage negotiation process is decentralisedwith wage setting mostly at the enterprise level.
Palkoista neuvotellaanhajautetusti ja ne määräytyvät useimmiten yritysten sisällä.
Bargaining coordination across firms and sectors isweak.
Työehtosopimusneuvottelujenkoordinointi on vähäistä yrityksissä ja toimialoilla.
Despite the fact that the employment rate is high (65.5 per cent in 2002) and theunemployment rate is around the EU average, the Czech labour market displays a number ofstructural shortcomings.
Vaikka työllisyysaste on korkea (65,5 prosenttiavuonna 2002) ja työttömyys EU:n keskitason paikkeilla, Tšekin työmarkkinoilla on lukuisiarakenteellisia heikkouksia.
The rate ofunemployment in structurally weak regions is more than four times higher than in Prague and insome regions it exceeds 25 per cent.
Työttömyysaste onrakenteellisesti heikoilla alueilla yli neljä kertaa korkeampi kuin Prahassa, ja joillakin alueilla seylittää 25 prosenttia.
Second, the share of longterm unemployed (more than oneyear) is very high as it reached 40.3 per cent by the end of 2003.
Pitkäaikaistyöttömien (yli vuoden työttömänä olleet) osuus on myös erittäinkorkea: 40,3 prosenttia vuoden 2003 lopussa.
In addition, the average period ofregistration at the labour offices is becoming longer.
Muidenkin työvoimatoimistoihin ilmoittautuneidentyönhakijoiden keskimääräinen työttömyysaika on pidentymässä.
Third, the rate of youth unemployment (peopleunder 25 years old) is very high.
Lisäksi nuorisotyöttömiä (alle25-vuotiaita) on paljon.
The average share of youth unemployed was almost 23 per centwith substantial regional disparities.
Nuorten työttömyysaste on keskimäärin melkein 23 prosenttia ja siinä onhuomattavia alueellisia eroja.
On the labour supply side, longterm unemployment and low occupational flexibility stem from thedisincentives embedded in the tax and benefit system, from the underdeveloped system of life-longlearning programmes, and from shortcomings of the education and training systems.
Työn tarjontapuolella pitkäaikaistyöttömyys ja vähäinen ammatillinen joustavuus johtuvat vero- jaetuusjärjestelmien aiheuttamasta työnteon kannattamattomuudesta, kehittymättömistä elinikäisenoppimisen ohjelmista ja koulutusjärjestelmän puutteista.
As regards thelatter, they do not sufficiently provide skills that are adapted to the needs of the labour market, inparticular to the demands of the knowledge-based economy. The structural shortcomings in the Czech labour market also mirror low geographical mobility, which results from two principalshortcomings: First, the regulation of housing prices weakens incentives for supply of housing inregions where jobs are created.
Koulutusjärjestelmä ei anna ihmisilleriittävästi työmarkkinoiden ja erityisesti osaamistalouden tarpeisiin sopeutettuja tietoja eikä taitoja.Tšekin työmarkkinoiden heikkouksiin kuuluu myös vähäinen maantieteellinen liikkuvuus, jokajohtuu kahdesta pääongelmasta: ensinnäkin asuntojen hintasääntely jarruttaa niiden tarjontaaalueilla, joilla luodaan uusia työpaikkoja.
And second, the weak transport infrastructure increases the costs ofcommuting and creates obstacles for investment and setting up of new enterprises in the structurallyweak regions.
Toiseksi heikko liikenneinfrastruktuuri nostaatyömatkojen kustannuksia ja haittaa investointeja ja uusien yritysten perustamista rakenteellisestijälkeenjääneille alueille.
On the labour demand side, the high rate of health and social security contributions might havenegative effects.
Korkeilla terveydenhuolto- ja sosiaaliturvamaksuilla saattaa olla negatiivisia vaikutuksia työvoimankysyntään.
The total rate of health and social security contributions has reached 35.2% oflabour costs or 47.5 per cent of gross wage of which about ¼ is paid by employees and about ¾ byemployers.
Terveydenhuolto- ja sosiaaliturvamaksujen osuus on noussut 35,2 prosenttiintyövoimakustannuksista tai 47,5 prosenttiin bruttopalkoista, joista työntekijät maksavat noinneljänneksen ja työnantajat kolme neljäsosaa.
Over the period 19962002, labour productivity grew by 2.1 per cent annually, the lowest rate among the new members.Moreover, the level of productivity is still very low in comparison with the EU (around 55 per centof the EU 15 average in 2003).
Vuosina 1996–2002 työn tuottavuuskasvoi 2,1 prosenttia vuodessa eli hitaammin kuin missään muussa uudessa jäsenvaltiossa.Tuottavuus on edelleen alhainen myös verrattuna EU:n vanhoihin jäsenvaltioihin (noin55 prosenttia EU-15:n keskiarvosta vuonna 2003).
Factors contributing to this situation could be the limited flexibilityof the education system, the low effectiveness of R & D and innovation, and the low use of ICT.
Alhainen tuottavuus saattaa johtua muun muassakoulutusjärjestelmän jäykkyydestä, tehottomasta T & K- ja innovaatiotoiminnasta sekä vähäisestätietotekniikan käytöstä.
Thelimited flexibility of the education and training system in responding to the changing skillsrequirements manifests itself through the qualification mismatches in the labour market.Educational attainment (the percentage of the population aged 20-24 with at least upper secondaryeducation) is very high (92 per cent), but the share of tertiary graduates is one of the lowest in the EU.
Koska koulutusjärjestelmä ei pysty juurikaan sopeutumaan muuttuviinammattitaitovaatimuksiin, työntekijöiden ammattitaito ei vastaa työmarkkinoiden tarpeita.Koulutustaso (vähintään keskiasteen koulutuksen suorittaneiden 20–24 -vuotiaiden osuus kokoikäluokasta) on erittäin korkea (92 prosenttia), mutta korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuuskuuluu EU:n alhaisimpiin.
Despite a relatively high level of expenditure on R & D in comparison with the new members,the resulting innovation activity, as measured by the number of patents, is very low, pointing to loweffectiveness of R & D. There seems to be only limited cooperation between the research institutions(e.g. universities and the Czech Academy of Sciences) and the private sector.
T & K-menot ovat suhteellisen korkealla tasolla muihin uusiinjäsenvaltioihin verrattuna, mutta patenttien lukumäärän perusteella laskettuja toteutettujainnovaatioita on hyvin vähän, mikä viittaa tehottomaan T & K-toimintaan. Tutkimuslaitosten(esimerkiksi yliopistot ja Tšekin tiedeakatemia) ja yksityissektorin välinen yhteistyö näyttää olevanvähäistä.
Recognising theseproblems, the government has adopted the National R & D Policy for 2004-2008 to promote R & Dbut results will largely depend on its full implementation.
Nämä ongelmat ovat hallituksen tiedossa, ja se on hyväksynyt vuosiksi 2004–2008kansallisen T & K-ohjelman, jolla edistetään tutkimusta ja kehitystä.
Promote entrepreneurship and SMEs
Yrittäjyyttä ja pk-yrityksiä on tuettava.
Despite the progress in establishing a well-functioning competition framework and continuousdevelopments in the legal environment there seem to remain significant barriers to entrepreneurshipin the Czech Republic.
Toimivien kilpailuolosuhteiden luomisessa saavutetusta edistyksestä ja oikeudellisen ympäristönjatkuvasta kehityksestä huolimatta yrittäjät kohtaavat edelleen merkittäviä esteitä Tšekissä.
This is reflected inter alia in the low share of GDP accounted for by SMEs(less than 40 per cent).
Tämäilmenee muun muassa pk-yritysten alhaisena osuutena BKT:stä (alle 40 prosenttia).
The gross-birth rate of enterprises as a percentage of all enterprises isrelatively low in comparison with other new members.
Uusia yrityksiäsyntyy vähemmän suhteessa yritysten kokonaismäärään kuin muissa uusissa jäsenvaltioissa.
Factors contributing to this situation appear to be the weaknesses in the business environment whichhave a disproportionately heavier impact on SMEs, e. g. regarding regulations and legalenforcement, excessive administrative burden on companies and limited access to finances.
Tilanteen taustalla näyttävät olevan liiketoimintaympäristön heikkoudet, joilla on suhteellisestisuurempi vaikutus pk-yrityksiin (esimerkiksi säännökset ja lainsäädännön täytäntöönpano, yritystenliiallinen hallinnollinen taakka ja liian vähäiset rahoitusmahdollisuudet).
Theadministrative process of setting up a new company is very lengthy and complicated.
Uuden yrityksenperustaminen edellyttää aikaa vievää ja monimutkaista hallinnollista prosessia.
Theineffective and often non-transparent operation of the Commercial Register is frequently criticisedby entrepreneurs.
Yrittäjät kritisoivatjatkuvasti kaupparekisterin tehotonta ja usein läpinäkymätöntä toimintaa.
Also the bankruptcy legislation does not allow for effective market exit orrestructuring of troubled companies.
Konkurssilainsäädäntötekee vaikeuksiin joutuneiden yritysten rakenneuudistuksen tai markkinoilta poistumisenkäytännössä vaikeaksi.
Several legislative proposals to tackle some of these problemsare currently being prepared but the progress has proven to be slow.
Parhaillaan laaditaan useita säädösehdotuksia, joilla pyritään ratkaisemaankyseiset ongelmat, mutta edistyminen on ollut hidasta.
Notwithstanding improvementsin the qualification of judges, the quality and timeliness of legal enforcement remain fundamentalweaknesses.
Tuomarien ammattitaitoa koskevienvaatimusten tiukentumisesta huolimatta lainsäädännön täytäntöönpanon laatu ja ajantasaisuusaiheuttavat edelleen suuria ongelmia.
In addition, new businesses find it excessively difficult to find external sources offinancing.
Lisäksi uusien yritysten on erittäin vaikea saada ulkoistarahoitusta.
In order to urgently ensure a further reduction of the general government deficit on a sustainablebasis and the longterm sustainability of public finances, the Czech Republic is recommended to:
Jotta julkisen talouden alijäämän supistamista voidaan jatkaa nopeasti ja kestävällä tavalla javoidaan varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, suositellaan, että Tšekki
reduce the general government deficit in a credible and sustainable way within a multiannual framework in line with the decisions to be taken by the Council in the context of theforthcoming budgetary surveillance exercise (GL 1).reform the health care and pension systems to ensure their financial sustainability, inparticular to counter the expected increase in the old-age dependency ratio and takemeasures to reduce fiscal risk stemming from the rising stock of contingent liabilities; andto ensure that incentives to work are enhanced and the high social security contributionrates are lowered (GL 4, 14 and 16).
supistaa julkisen talouden alijäämää uskottavalla ja kestävällä tavalla monivuotisissapuitteissa niiden päätösten mukaisesti, joita neuvosto tekee julkisen talouden tulevaanvalvontaan liittyen (yleinen suuntaviiva 1).uudistaa terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmät, jotta voidaan varmistaa niiden rahoituksenkestävyys ja erityisesti varautua vanhushuoltosuhteen ennustettuun kasvuun ja toteuttaatoimia, joilla vähennetään ehdollisten velkojen kasvun aiheuttamia riskejä julkisessataloudessa; ja varmistaa, että työn kannustimia lisätään ja korkeita sosiaaliturvamaksujaalennetaan (yleiset suuntaviivat 4, 14 ja 16).
In order to continue to address the structural problems in the labour market, the Czech Republic isrecommended to:
Työmarkkinoiden rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi suositellaan, että Tšekki
strengthen labour supply by reforming tax benefit systems to eliminate disincentives towork and enhance occupational and regional mobility by reducing skill mismatches, whilstensuring the efficiency of retraining measures and other active labour market policies,deregulating the housing market, and improving transport infrastructure (GL 4, 7, 8 and13).
lisää työvoiman tarjontaa uudistamalla vero- ja etuusjärjestelmiä, jotta voidaan poistaatyönteon kannattavuutta heikentävät tekijät ja lisätä ammatillista ja alueellista liikkuvuuttaparantamalla työntekijöiden ammattitaidon ja työmarkkinoiden vaatimustenyhteensopivuutta (varmistaen samalla uudelleenkoulutustoimien tehokkuus ja muuaktiivinen työmarkkinapolitiikka), purkamalla asuntomarkkinoiden sääntely ja kehittämälläliikenneinfrastruktuuria (yleiset suuntaviivat 4,7,8 ja 13).
In order to improve conditions for an accelerated productivity growth, the Czech Republic isrecommended to:
Jotta tuottavuuden nopeammalle kasvulle voidaan luoda paremmat edellytykset, suositellaan, että Tšekki
improve the efficiency and quality of the education and training system and itsresponsiveness to changing skills requirements (GL 13).improve the efficiency of R & D and innovation activities, foster the transfer of knowledgethrough FDI and support the diffusion of knowledge (GL 13).
parantaa koulutusjärjestelmänsä tehokkuutta ja laatua ja kykyä reagoida muuttuviinammattitaitovaatimuksiin (yleinen suuntaviiva 13);tehostaa T & K-toimintaa ja innovaatioita, edistää tietämyksen siirtoa ulkomaisten suoriensijoitusten kautta ja tukee asiantuntemuksen levittämistä (yleinen suuntaviiva 13).
improve the business climate by, in particular, removing administrative burdens,improving and enforcing the legal framework and increasing access to finance (GL 11 and12).
kehittää liiketoimintaympäristöä erityisesti poistamalla hallinnolliset esteet, parantamallaoikeudellista kehystä ja sen täytäntöönpanoa sekä lisäämällä rahoituksen saatavuutta(yleiset suuntaviivat 11 ja 12).
Against the background of weak external demand, macroeconomic performance in Estoniaremained solid in 2003, but the current account deficit widened to 12.6 per cent of GDP.
Heikosta ulkoisesta kysynnästä huolimatta Viron talous kehittyi vakaasti vuonna 2003, muttavaihtotaseen alijäämä kasvoi 12,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
GDPgrowth of 5.1 per cent was underpinned both by buoyant investment and private consumptiongrowth. The latter was driven by strong credit expansion, higher wages and modest employmentgrowth.
Kokonaistuotannon 5,1 prosentinkasvua tukivat sekä voimakas investointitoiminta että yksityisen kulutuksen kasvu.
Against the backdrop of a protracted investment sluggishness in the euro area, capitalspending in Estonia grew briskly at over 5.2 per cent, due to strong FDI inflows and low interestrates. Inflation, which had accelerated to almost 7 per cent in mid-2001, receded to 1.3 per cent in2003.
Yksityistäkulutusta tukivat luottokannan kasvu, palkkojen nousu ja työllisyyden lievä kasvu.Investointitoiminta on ollut pitkään vähäistä euroalueella, mutta Virossa pääomamenot kasvoivat yli5,2 prosenttia suurten ulkomaisten suorien sijoituksien ja alhaisten korkojen vauhdittamina.Inflaatiovauhti, joka oli kiihtynyt lähes 7 prosenttiin vuoden 2001 puolivälissä, hidastui1,3 prosenttiin vuonna 2003.
The general government surplus widened to 1.6 per cent of GDP in 2002 and further to2.4 per cent in 2003, on account of strong activity and improved tax collection, and despiteadditional spending approved by parliament.
Julkisen talouden ylijäämä kasvoi 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:henvuonna 2002 ja edelleen 2,4 prosenttiin vuonna 2003, vaikka hallitus hyväksyi lisämenoja.Ylijäämää kasvattivat vahva talouden toimeliaisuus ja veronkannon tehostuminen.
Some local governments continued to exert a drag onpublic finances.
Eräätpaikallishallinnon osat aiheuttivat edelleen lisärasitusta julkiselle taloudelle.
Policies in Estonia should aim at achieving a high degree of sustainable convergence, and anarrowing of the current account deficit.
Viron olisi pyrittävä saavuttamaan kestävän lähentymisen korkea taso ja supistamaan vaihtotaseenalijäämää.
Fiscal policy can have a significant impact on the currentaccount, while structural policies, particularly those that aim at improving productivity andincreasing competition, can raise the economy's growth potential, and in turn further improve thesaving-investment balance and the current account.
Finanssipolitiikka voi vaikuttaa merkittävästi vaihtotaseeseen, kun taas erityisesti nerakennepoliittiset toimet, joilla pyritään parantamaan tuottavuutta ja lisäämään kilpailua, voivatparantaa talouden kasvupotentiaalia, mikä voisi puolestaan vaikuttaa positiivisesti säästämisen jainvestointien tasapainoon ja vaihtotaseeseen.
Additionally, the labour market, and specificallythe high unemployment rate, remains an important challenge for the authorities following therestructuring of the economy after regaining independence.
Lisäksi työmarkkinoiden kehitys ja varsinkin korkeatyöttömyysaste pysyvät jatkossakin viranomaisten keskeisinä haasteina taloudessa, jonka rakenteeton uudistettu itsenäistymisen jälkeen.
Against this background, Estonia facesfour major challenges:
Virolla on neljä keskeistä haastetta:
Develop effective competition in network industries.
Suuren vaihtotaseen vajeen supistaminen ja tämän tukeminen asianmukaisella finanssipolitiikalla.Työmarkkinoiden rakenteellisten ongelmien ratkaiseminen.Parempien edellytysten luominen tuottavuuden kasvulle.Kilpailun tehostaminen verkkotoimialoilla.
Address the sizeable current account deficit, to which an appropriate fiscal policy shouldcontribute
Suuren vaihtotaseen vajeen supistaminen ja tämän tukeminen asianmukaisellafinanssipolitiikalla
A mismatch between domestic and foreign demand was manifested in a robust demand for imports(9.0 per cent increase), and a relatively sluggish export performance (6.0 per cent increase), andconsequently in a deterioration in the current account deficit to 12.6 per cent of GDP in 2003.
Kotimaisen ja ulkomaisen kysynnän epäsuhdan vuoksi tuonti kasvoi voimakkaasti (9,0 prosenttia)vuonna 2003 viennin vetäessä suhteellisen heikosti (6,0 prosentin kasvu). Tämän seurauksenavaihtotaseen vaje kasvoi 12,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003.
Anumber of large one-off items, concerning mainly the import of investment goods, and a negativeincome balance accounted for a large part of the deficit, while the capital account remained insurplus, thanks to strong FDI inflows.
Suuren osan alijäämästäaiheuttivat pääasiassa investointihyödykkeiden tuontiin liittyvät merkittävät kertaluonteiset erät janegatiivinen tulotase. Pääomatase sen sijaan pysyi ylijäämäisenä suurten ulkomaisten suoriensijoitusten ansiosta.
The low level of public debt (around 5 per cent of GDP) andthe positive credit rating of the country help to allay immediate stability concerns about thefinancing of the current account deficit.
Alhainen julkinen velka (noin 5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja maanpositiivinen luottoluokitus auttavat lyhyellä aikavälillä lieventämään vaihtotaseen vajeenrahoittamiseen liittyviä ongelmia.
In addition, the central government has accumulated a“stability reserve” amounting to 9 per cent of GDP, which has been financed from budget surplusesand privatisation revenues since 1997.
Valtio on myös muodostanut "vakausrahaston", jonka arvo on9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Varoja on kerätty julkisen talouden ylijäämistä jayksityistämistuloista vuodesta 1997.
Structural policies enhancing the external competitiveness of Estonian goods and services, primarilythrough a rapid improvement of the country’s infrastructure as well as investment in human capital,with a particular focus on the country’s disadvantaged regions, are therefore essential to decisivelyreduce this major macroeconomic imbalance of the Estonian economy in the medium-term.
Keskeisessä asemassa ovat rakennepoliittiset toimet, joilla parannetaan virolaisten tavaroiden japalvelujen ulkoista kilpailukykyä ensisijaisesti kehittämällä nopeasti maan infrastruktuuria jalisäämällä investointeja inhimilliseen pääomaan. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä heikommassaasemassa oleviin osiin.
The continuation of prudent fiscal policies plays a key role in addressing the current account deficit.While the general government surplus increased from 1.6 per cent of GDP in 2002 to 2.4 per cent of GDP in 2003, some local governments continued to exert a drag on public finances with budgetslippages in both 2002 and 2003.
Vakaan finanssipolitiikan jatkaminen on keskeisessä asemassa, kun vaihtotaseenalijäämää pyritään supistamaan. Julkisen talouden ylijäämä kasvoi 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003, kun se oli 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2002, mutta osapaikallishallinnosta rasitti edelleen julkista taloutta, koska talousarvioista lipsuttiin vuosina 2002 ja2003.
Despite the fiscal surpluses of recent years and the low publicdebt, plans for additional expenditures and tax cuts along with commitments related to EUaccession could make for some budgetary pressure in the near future.
Edellisten vuosien julkisen talouden ylijäämästä ja vähäisestä julkisesta velasta huolimattasuunnitellut lisämenot ja veroleikkaukset sekä EU:hun liittymisestä johtuvat sitoumukset voivataiheuttaa julkiselle taloudelle paineita lähitulevaisuudessa.