natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Here you will also find regular updates on topics of interest to Enterprise Europe readers.
Tästä osoitteesta löytyy myös aina ajankohtaista tietoa Yrittäjyys Euroopassa ­lehden lukijoita kiinnostavista aiheista.
A wealth of other information about and from the European Commission is available online at http://europa.eu.int and europa,eu. int/comm/enterprise
Runsaasti muunlaista informaatiota Euroopan komissiosta on saatavilla sähköisesti osoitteesta: http://europa.eu.int ja europa.eu.int/comm/enterprise
Tel: (32-2) 29-92398
Toimittaja: Andrew Boreham
Subscriptions: Enterprise Europe Rue de la Loi/Wetstraat 200 (SCI 5-6/49) B-1049 Brussels Fax: (32-2)29-91926 Email: andree.vandersmissen@cec.eu.int
Sähköposti: andree.vandersmissen@cec.eu.int
Photographs for this edition were supplied by the Chris Moore Library, Harris Tweed, Danti, Sympatex, Solvay Will Tizzard and Daniel Greedy.
Tämän julkaisun valokuvista vastaavat Chris Moore Library, Harris Tweed, Danti, Sympatex, Solvay, Will Tizzard ja Daniel Greedy.
Our thanks to them.
Kiitokset heille.
Enterprise EUROPE n° 2 lanuary 2001
Yrittäjyys EUROOPASSA n° 2 _BAR_ Tammikuu 2001
Benchmarking for competitiveness
Kilpailukyvyn
Ministers was first to pick up on and table the findings in enterprise policy making fora across Europe.
Kilpailukykyä vertailemalla ensimmäisenä tuloksiin ja otti ne esille yrityspolitiikkaa käsittelevissä foorumeissa ympäri Eurooppaa.
Harvesting Member States' best competitiveness policy ideas, and sharing, refining, and applying them across the European Union, will improve framework conditions for entrepreneurs to succeed.
Yrittäjien menestymismahdollisuuk­sia voidaan kehittää kartoittamalla jäsenvaltioiden parhaita kilpailupoli­tiikkaan liittyviä ajatuksia ja jakamal­la, jalostamalla ja soveltamalla niitä kaikkialla Euroopan unionissa.
This in turn will help realise the Enterprise Europe ambition, backed by Member States at the Lisbon European Council in March 2000, to create the world's most competitive and dynamic knowledge-driven economy by 2005.
Tämä vuorostaan auttaa toteuttamaan Yritysten Euroopan tavoitteet, joita Lissabonin Eurooppa­neuvosto tuki maaliskuussa 2000. Tarkoituksena on luoda vuoteen 2005 mennessä maailman kilpailukykyisin ja dynaa­misin osaamiseen perustuva talous.
ERKKI LIIKANEN Commissioner for Enterprise and the Information Society ompetition breeds competitiveness - and enhancing competitiveness is vital to
ERKKI LIIKANEN yritystoiminnasta ja tietoyhteiskunnasta vastaava komissaari ilpailu ruokkii kilpailukykyä ­ ja kilpailukyvyn vahvistaminen on elintärkeää kehitettäessä
'Europe's competitiveness is improving, but still not fast enough to close the gap with our competitors.
Euroopan taloutta maailman dynaa­misimmaksi osaamiselle rakentuvak­si taloudeksi.
We now have a clearer idea of where we must improve to meet this challenge.
Komissio julkaisi tällöin ensimmäiset otteet Euroopassa ja sen ulkopuolel­la toteutetuista tulostaulukko­ ja esi­kuva­analyyseistä.
Benchmarking is already sharpening our policy instruments and enabling us to identify and apply best practices in key enterprise policy areas.' making Europe the world's most dynamic knowledgebased economy.
"Euroopan kilpailukyky paranee jatkuvasti, mutta ei tarpeeksi nopeasti kilpaili­joiden etumatkan kuromi­seksi umpeen. Nyt meillä on kuitenkin selvä ajatus siitä, miten meidän on kehi­tyttävä vastataksemme haasteeseen.
Competition among ideas on how best to compete has been heating up nicely between EU capitals ever since the European Commission stoked the policy debate in November 2000, by releasing the first crop of findings from a set of scoreboarding and benchmarking exercises across Europe and beyond.
Esikuva­ana­lyysi on auttanut meitä teroittamaan politiikkamme välineitä ja mahdollistanut parhaiden käytäntöjen tun­nistamisen ja niiden sovel­tamisen yrityspolitiikan avainalueilla."
These findings give each Member State the keys to the others' com petitive strengths.
Tulokset antavat jokaiselle jäsenval­tiolle avaimet muiden valtioiden kil­pailukyvyn vahvuuksien ymmärtä­miseksi.
The opportunity to learn from each other, develop the policy mix that is right for them, and enhance their competitive per formance across the board.
Tämä tarjoaa tilaisuuden oppia muilta, kehittää sopivia politii­kan sovelluksia ja vahvistaa kilpailu­kykyä eri aloilla.
The French Presidency of the Council of
Ranska ministeri­neuvoston puheenjohtajana tarttui
Enterprise EUROPE n° 2
Yrittäjyys EUROOPASSA n° 2 _BAR_ Tammikuu 2001
Better, but not yet the best
Kilpailukyvyn vahvistaminen
Competitiveness benchmarking helps enterprise policy makers and practitioners take what is good, and learn to do it better.
Yksityiskohtaisia tuloksia esi­tellään ja analysoidaan neljässä yri­tyspoliittisessa julkaisussa.
The competitive performance of Europe's enterprises has to improve dramatically, notes the Commission document Better, but not yet the Best.
Eurooppalaisten yritysten kilpailuky­vyn on noustava huomattavasti, todetaan Komission asiakirjassa Parempaankin pystytään.
To achieve the Enterprise Europe goal of sustained economic growth, with more and better jobs and greater social cohesion, policy makers across the European Union must act now.
Jotta Yrittäjyyden Eurooppa ­ohjelman tavoitteet kestävästä taloudellisesta kasvusta, työpaikkojen lisäämisestä, paremmista työpaikoista ja laajem­masta sosiaalisesta koheesiosta saa­vutetaan, on politiikan tekijöiden kaikkialla Euroopan unionissa toimit­tava välittömästi.
They need to enable their enterprises to do better - not just in absolute terms, but also relative to their key competitors in the US and Japan.
Heidän on luotava perusedellytykset yritysten parem­malle pärjäämiselle ­ ei vain abso­luuttisilla luvuilla mitattuna vaan myös suhteessa tärkeimpiin kilpa­kumppaneihin USA:ssa ja Japanissa.
Benchmarking enterprise policy.
Yrityspolitiikan esikuva­analyysi.
First results from the scoreboard.
Tulostaulukon ensimmäiset tulokset.
The scoreboard is a performance 'snapshot' to help enterprise policy practitioners.
Tulostaulukko antaa yrityspolitiikan toteuttajille kuvan tuloksellisuudes­ta.
It not only presents the clearest picture yet of the EU's competitive performance in the key enterprise policy fields of entrepreneurship, innovation and access to markets, but also identifies specific issues, problem areas, and possible targets.
Se tarjoaa toistaiseksi selkeim­män kuvan EU:n kilpailukyvystä yrit­täjyyden avainpolitiikkojen, inno­vaatioiden ja markkinoille pääsyn alueilla, sekä tunnistaa erityiskysy­myksiä, ongelmallisia alueita ja mahdollisia tavoitteita.
European competitiveness report 2000.
Euroopan kilpailukyky­raportti 2000.
This report is primarily a tool for enterprise policy analysts.
Tämä raportti on ensisijaisesti yritys­politiikan analysoinnin väline.
Its indicators, structural analysis and comparative analysis are designed to feed the policy debate.
Indikaattoreiden, rakenneanalyysien ja vertailujen avulla se ruokkii poliit­tista keskustelua.
Its key finding is that Europe is gearing up, but still too slowly, for the knowledgebased economy.
Raportin keskeinen johtopäätös on, että Eurooppa on parantamassa kilpailukykyään osaa­miselle perustuvassa taloudessa, mutta liian hitaasti.
Better, but not yet the Best presents the broad picture emerging from the competitiveness benchmarking exercises. Detailed findings are presented and analysed in a set of four enterprise policy papers.
Raportti yrittäjyyden ja kilpailuky­vyn edistämistä koskevan toiminta­suunnitelman täytäntöönpanosta
Enterprise EUROPE n ' 2
Lülhle: Euroopan komissio, 2000
January 2001
Yrittäjyys EUROOPASSA n° 2 _BAR_ Tammikuu 2001
Enhancing competitiveness
Kilpailukyvyn m ι η
Average annual growth 1994-99
Keskimääräinen vuosittainen kasvu 1994­99
EU growth lagging behind US
EU:n kasvu on Yhdysvaltoja
Europe's common problem seems to be a lack of dynamism, a slowness to Innovate
Euroopan yhteisenä ongelmana näyttäisi olevan dynamiikan puute ja innovaatioiden hitaus
Source: Eumpean Commission
Lähde: Euroopan komissio
US EU-15 Labour productivity
US EU­15 BKT henkeä kohden
GDP per capita sive collection of best practice models from across Europe that need to be aired and taken up more widely.
US EU­15 Työvoiman tuottavuus haimmat toimintatavat Euroopan unionin alueella ja sen ulkopuolella sekä soveltamalla niitä yhä laajem­min EU:ssa.
It makes recommendations in six Union, and applying them ever regulation, existing product review, and co-regulation), more widely at home, should continuously upgrade the European Union's overall competitiveness.
(esim. monivuotisen yritys­ ja yrittä­jyysohjelman kautta) ja • uusien teknologioiden ja mene­telmien käyttöönoton helpottami­nen (toiminnan avainalueet on esi­telty e­Eurooppa ­toimintaohjel­massa). =
priority areas of enterprise policy, and gives one-page summary examples of good and best practice that can be implemented at national, regional, or local level.
Malleja tulisi ottaa käytäntöön laa­jemmin. Raportti antaa suositukset kuudelle yrityspolitiikan prioriteetti­alueelle.
• pursuing best practice in areas covered by the European Charter for Small Enterprises (e.g. via the Multiannual Programme for Enterprise and Entrepreneurship), and
Kilpailukykysuositusten toimeenpa­no on jo hyvässä vauhdissa ja tahti kiihtyy vuonna 2001. Jäsenvaltiot
• facilitating the take-up of new technologies and procedures (key areas for action identified in the eEurope Action Plan). =
Kilpailukykyä parantavien toimien odotetaan täydentävän ja lisäävän yrittäjyyden kehittämiseen tähtäävien toimien tuomaa hyötyä (Yrittäjyys Euroopassa No 1, syyskuu 2000).
Work on implementing the competitiveness recommendations is already well under way and will gather pace in 2001.
Tiivistelmä yrityspolitiikan alan par­haista käytännöistä auttaa yrityspoli­tiikan soveltajia löytämään jo käytet­tävissä olevat suositukset.
Although this work is driven by Member States, the European Commission will monitor it closely, to identify successes and pinpoint potential for further improvement.
Se kokoaa yhteen ensimmäistä kertaa valittujen esikuva­analyysien tuloksia.
The Summary of results of best practice-related activities in the field of enterprise policy helps enterprise policy practitioners to identify what recommendations for improve ment are already available, by bringing together results from selected benchmarking projects for the first time.
EU ja jäsenvaltioiden yrityspolitiikan harjoittajat pyrkivät lisäämään kil­pailukykyä seuraavilla avainalueilla: • hallinnollisten rasitteiden vähen­täminen (yritysvaikutusarviointi, uusi lähestymistapa tuotesäänte­lyyn, olemassa olevien tuotteiden kartoittaminen ja yhteissääntely) • parhaiden toimintatapojen toteuttaminen Euroopan pienten yritysten asiakirjan kattamilla alueilla
The key areas in which EU and Taken together, this package gives Member State enterprise policy the broadest, sharpest, and most practitioners work to enhance com comprehensive picture yet of the petitiveness are: European Union's competitive strengths and weaknesses.
Julkaisupaketti antaa kokonaisuutena toistaiseksi laajimman, terävimmän ja kattavimman kuvan Euroopan unionin kilpailukyvyn vahvuuksista ja heikkouksista.
Best policy coordination procedure, which is already enabling the Commission, Member States and enterprise policy practitioners to learn from each other how best to combine and exploit their competitive strengths.
Poliittiset suositukset ruokkivat Best­menettelyä, jonka ansiosta komissio, jäsenmaat ja yri­tyspolitiikan toteuttajat oppivat toi­siltaan, miten niiden kilpailuvah­vuuksia voidaan parhaiten yhdistää ja käyttää hyväksi.
This procedure is set to become a rolling work programme through which identifying best practices within and beyond the European
Tästä menettelystä on tarkoitus luoda jatkuva työohjelma, jonka avulla Euroopan unionin kilpailuky­kyä voidaan jatkuvasti parantaa.
Enterprise EUROPE n
Tähän päästään tunnistamalla par­
2 I January 2001
Yrittäjyys EUROOPASSA n° 2 _BAR_ Tammikuu 2001
Quality the benchmark as textile ar
I pa H u kyvyn vahvistaminen
Competition from outside the EU and technological advances have seen the loss of 750,000 jobs since 1990.
Laatu tekstiili­ ja vaatetusteollisuuden johtoasema maailman markkinoilla.
Benchmarking and faster innovation will restore its competitive edge.
Eräät tämän teollisuuden sektorit Euroopassa ovat jo erittäin innovoi­via ja tuottavat huippulaatuisia, kor­kean lisäarvon omaavia tuotteita.
The EU's textiles and clothing indus try represents over four per cent of European manufacturing turnover with revenues of more than 1 70 billion euro.
Euroopan unionin tekstiili­ ja vaate­tusteollisuuden osuus on yli neljä prosenttia eurooppalaisen teol­lisuustuotannon liikevaihdosta ja se tuottaa yli 1 70 miljardia euroa.
Indeed, some sectors of the industry in Europe are already highly innovative, producing top-quality, high added value products.
Tekstiili­ ja vaatetusteolli­suus on yksi merkittävim­mistä teollisuudenaloista Euroopassa.
Europe is known not only for its chic fashion houses and design innovation, but as a major manufacturer, exporter and importer of fabrics as well as clothes.
Eurooppa ei ole tunnettu ainoastaan tyylikkäistä muotitaloistaan ja uraa uurtavasta suunnittelustaan, vaan myös tärkeänä kankaiden ja vaattei­den tuojana, viejänä ja valmistajana.
Ensuring the industry remains competitive in the global marketplace is a priority for the Commission and its social partners.
Tekstiili­ ja vaatetusteollisuuden kil­pailukyvyn varmistaminen maail­manmarkkinoilla on komission ja työmarkkinaosapuolten tär­keä tavoite.
Now, however, the heat is on, as cheap products from Asia and elsewhere grow increasingly popular in EU markets.
Kilpailu kiristyy kuitenkin jatkuvasti, kun Aasian ja muiden alueiden hal­vat tuotteet valtaavat entistä enemmän EU:n markkinoita.
It's time for the textile and clothing sector to take advantage of the knowledgebased economy, and reinvent itself.
Tekstiili­ ja vaatetusteollisuuden on korkea aika käyttää hyväkseen osaamiselle rakentuvan talouden tuomia etuja ja uudistua.
Computer-aided design techniques and production plants using the best technology and work organisa tion systems can help stem further job losses, and earn the Union a sus
Tietokoneavusteiset suunnittelutek­niikat ja tehtaat, joissa käytetään parasta teknologiaa ja työnohjaus­järjestelmiä, voivat pysäyttää alan työpaikkojen vähenemisen. Näin voidaan saavuttaa unionille kestävä
Enterprise EUROPE n° 2
Yrittäjyys EUROOPASSA n° 2
Enhancing competitive and clothing sector reinvents itself
Kilpailukyvyn va h v istaminen uudistusten mittarina
Progress report
Edistysraportti
In September 2000, the Commission issued a progress report on the action plan, identifying difficulties and showing how existing EU policies and instruments can be used to overcome them.
Vuoden 2000 syyskuussa komissio julkaisi edistysraportin toiminta­suunnitelmasta. Siinä on tunnistettu vaikeudet ja osoitettu, miten ne voi­daan voittaa olemassa olevilla EU:n politiikoilla ja välineillä.
• Involve business and social partners more extensively in Commission initiatives, especially R & D, to foster an innovation and research-driven economic culture. • Improve skills and working conditions. Analyse skill needs.
• Yritysten ja työmarkkina ­osapuolten on osallistuttava entistä laajemmin komission aloitteisiin innovaatioon ja T & K­toimin­taan perustuvan taloudellisen kulttuurin edistämiseksi. • Taitoja ja työ­olosuhteita on parannettava ja koulutustarpeita kartoitettava.
Ensure compliance with rules on state aids and industrial property, environmental, consumer and employee protection.
Lisäksi on varmistettava val­tiontukisääntöjen ja teollisoikeuksien sekä ympäristön, kuluttajien ja työntekijöiden suojeluun liittyvien sääntöjen noudattaminen.
The report highlights the role of SMEs in innovation and R & D. Research needs to be better coordinated at national and European levels, it says, recommending a 'network of excellence' and a clear strategy to safeguard intellectual property.
Sen mukaan tutki­musta on koordinoitava paremmin kansallisella ja Euroopan tasolla. Raportti suosittelee "erinomaisten käytäntöjen" ­verkoston luomista ja selkeää strategiaa henkisen omai­suuden turvaamiseksi.
Electronic commerce and virtual fitting room technology will also be essential to keeping ahead of the opposition. =
johtoaseman säilyttämiseksi on oleellista kehittää myös sähköistä kaupankäyntiä ja virtuaalisten sovi­tushuoneiden tekniikkaa. =
CONTACT:
YHTEYSTIEDOT:
DOWNLOAD k
HAE k
Community report on the implementation of the action plan to increase competitiveness of the European textile and clothing industry from http://europa.eu.int/comm/enterprise/library/Hb- competitiveness / H b r - competitiveness. h t m l # s ec O O - 1 S3 7
Komission kertomus Euroopan tekstiili­ ja vaatetusteollisuuden kilpailukyvyn edistämistä koskevan toimintasuunnitelman täy­tän töönpanosta sivulta http:/'/europa, eu.¡nt/comm/enterprise/ Hbrary/lib­competitiveness/libr­competitiveness.html#sec00­1S31
Plan of action to increase the competitiveness of the textile and clothing industry, COM(97) 454 final, from http://europa.eu.int/comm/enterprise/library/Hb-competitive- ness/libr-competitiveness.html#com97-454
Komission toimintasuunnitelma tekstiili­ ja vaateteollisuuden kilpailukyvyn lisäämisestä, KOM(97) 454 sivulta http://europa.eu.int/comm/enterprise/library/lib­competitive­ ness/libr­competitiveness.html#com97­454
Euro Info Centres expand to EU candidate countries
Euroneuvontakeskukset laajentuvat hakijamaihin
SMEs matter to Europe's competitiveness.
Pk-yritykset ovat merkittäviä Euroopan kilpailukyvyn kannalta.
They make up over 99.8% of the 17.9 million enterprises within the EU, employ 66% of its workers and generate 56.2% of its private sector turnover.
Niiden osuus EU:n 17,9 miljoonasta yrityksestä on 99,8 %, ne työllistävät 66 % EU:n työvoimasta ja tuottavat
The Euro Info Centre in Prague, a prominent presence in the city centre uro Info Centres (EICs) were set up in 1987 to create a dedicated pan-European support network
Prahan euroneuvontakeskus sijaitsee näkyvällä paikalla kaupungin keskustassa uroneuvontakeskukset perustettiin 1 987 tarjoamaan pk-yrityksil-le Euroopan laajuinen tukiverkos
There are now 272 EICs in 38 countries.
Nykyään keskuksia on 38 maassa yhteensä 272.
They play a crucial role as intermediaries between the European Union and the players in the field, by helping to find partners and launch projects.
Niiden rooli Euroopan unionin ja yritysten välillä on merkittävä, sillä ne auttavat löytämään yhteistyökumppaneita ja käynnistämään projekteja.
centres have been opened in Bulgaria, Cyprus, Estonia, Hungary, Lithuania, Poland, the Czech Republic, Romania, Slovakia and Slovenia.
ulkopuolelle. Vuodesta 1999 lähtien uusia keskuksia on avattu 50 Bulgariaan, Kyprokselle, Viroon, Unkariin, Liettuaan, Puolaan, Tsekin tasavaltaan, Romaniaan, Slovakiaan ja Sloveniaan.
An information campaign encompassing most of these countries, and involving the media, promotional events and the Internet, provided 2.2 million enterprises with information on EICs, the EU and its enlargement.
Suurimpaan osaan näistä maista suunnattu tiedotuskampanja, jossa käytettiin tiedotusvälineitä, eri laisia tiedotustilaisuuksia ja internetiä, tarjosi 2,2 miljoonalle yritykselle tietoa euroneuvontakeskuksista, EU:sta ja sen laajentumisesta.
Their task is to inform, advise and assist SMEs in all development phases, drawing on European Community expertise.
Keskusten tehtävänä on informoida, neuvoa ja auttaa yrityksiä niiden kaikissa kehitysvaiheissa Euroopan yhteisön asiantuntemuksen pohjalta.
EICs also provide vital feed back to the European Commission.
Ne antavat myös palautetta Euroopan komissiolle.
In 1999, the Enterprise Directorate-General created 42 new EICs in EU membership applicant countries out side the capital cities. Since 1999, 50
Vuonna 1999 komission yritystoiminnan pääosasto perusti 42 uutta euro neuvontakeskusta EU:n jäsenyyttä hakeneisiin maihin pääkaupunkien
In the first half of 2000, EICs in the applicant countries had 1 9,900 SME clients.
Vuoden 2000 alkupuoliskolla hakijamaiden euroneuvontakeskuksilla oli asiakkainaan 19 900 pk-yritystä.
Enterprise EUROPE n° 2
Yrittäjyys EUROOPASSA n° 2 I Tammikuu 2001
S M E networking booklets.
Ρ k ­ y r i t y s t e n verkosto teluun, järjestivät 465 seminaaria ja tuottivat yli 180 000 tiedotuslehtistä.
An e-commerce information campaign will be carried out in Poland and Slovenia in 2001.
Vuonna 2001 toteutetaan Puolassa ja Sloveniassa tiedotuskampanja säh­köisestä kaupankäynnistä.
Other candidate countries are also organising their own promotional campaigns.
Muut hakijamaat ovat myös järjestämässä omia edistämiskampanjoitaan.
In Poland, Warsaw EIC manager Ireneusz Kaminski is in close contact with the Slovenian EICs, illustrating the networking aspect of the centres.
Puolassa Varsovan euroneuvonta­keskuksen johtaja Ireneusz Kaminski on läheisessä yhteistyössä Slovenian keskusten kanssa.
'The exchange of information between my EIC and the one in Ljubljana illustrates the sort of cooperation that exists between EICs in applicant countries,' he says.
"Tietojen vaihto minun ja Ljubljanan euroneuvonta­keskuksen välillä kuvastaa hyvin hakijamaiden keskusten yhteistyö­tä", hän sanoo.
Benchmarks agement advice. Staff include marketing consultants, information professionals and an EU programme specialist.
Esikuva­analyysit keskuksensa työllistää seitsemän kokopäiväistä ja kolme freelance työntekijää ja tarjoaa neuvoja julki­sista hankinnoista ja kansainvälisestä hallinnosta.
at the top of institutions trying to change the outlook of companies, by providing them with up-to-date and relevant information," says Mr Kaminski.
Vuonna 1991 perustettu keskus on omistautunut taloudellisen, poliitti­sen ja sosiaalisen muutoksen edistä­miseen ulkopuolisen tietopääoman ja avun kautta.
The goal, clearly, is to enhance the competitiveness of Polish enterprises, so they can prosper at European level and beyond when the country ¡oins the EU. =
"Me olemme insti­tuutioiden etunenässä kehittämässä yritysten visioita tarjoamalla niille ajan tasalla olevaa ja tarkoituksen­mukaista tietoa", sanoo Kaminski.
The experience of EICs in the largest and one of the smallest countries in central and eastern Europe shows that belonging to a Europe-wide network really does help.
Euroneuvontakeskusten saama koke­mus yhdessä suurimmista ja pienim­mistä Keski­ ja Itä­Euroopan hakija­maista osoittaa, että Euroopan laajui­seen verkostoon kuulumisesta on todella hyötyä.
Close contact with the European Commission is a prerequisite.
Edellytyksenä on läheiset suhteet Euroopan komissioon.
Since the Polish and Slovenian centres were set up in 1991 and 1995, one benchmark of improvement is the much more sophisticated approach now being adopted by SMEs.
Yhtenä todisteena parannuksista siitä lähtien kun Puolan ja Slovenian keskukset perustettiin 1991 ja 1995 voidaan pitää pk­yritys­ten omaksumaa huomattavasti hie­nostuneempaa toimintatapaa.
Every month, the Ljubljana EIC receives some 230 requests, around a third of which come from EICs in other countries.
Ljubljanan keskus saa joka kuukausi noin 230 tiedustelua, joista noin kol­mannes tulee muiden maiden euro­neuvontakeskuksista.
The network's effectiveness is also reflected in the intensity of exchanges with the Commission.
Verkoston tehok­kuus ilmenee myös tiiviinä yhteyden­pitona Euroopan komission kanssa.
'EICs assist SMEs in approaching the EU single market and provide contact with SMEs in the EU.
"Keskukset auttavat pk­yrityksiä lähentymään EU:n sisämarkkinoita ja ne tarjoavat kontakteja EU:n pk­yrityksiin.
They also assist EU companies in the Polish market,' adds Mr Kaminski.
Ne myös auttavat EU:n yrityksiä Puolan markkinoilla", lisää Kaminski.
Company outlook
Yritysten näkymät
Head of the Ljubljana EIC, Ms Irene Rezec, presents a frank picture of running a service for small business es, in a small country where most SMEs have less than five employees.
Ljubljanan keskuksen päällikkö Irene Rezec antaa totuudenmukaisen kuvan siitä, millaista pienyrityspalve­lun johtaminen on pienessä maassa, jossa suurin osa pk­yrityksistä työllis­tää alle viisi henkilöä.