natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Expectations are that an economic recovery would be relativelymuted, while government finances are projected to deteriorate further in the wake of theunfavourable macroeconomic situation.
Talouden elpymisenennustetaan olevan varsin vaimeaa, ja julkisen talouden arvioidaan heikkenevän edelleenepäsuotuisan taloustilanteen takia.
In 2003, real GDP growth is expected to remain below 1%,after a growth rate of only 0.3% in 2002.
Kokonaistuotannon kasvun ennustetaan vuonna 2003 jäävän alle1 prosentin, ja vuonna 2002 kasvua oli ainoastaan 0,3 prosenttia.
Potential economic growth is estimated to have sloweddown to around 2 %, compared to 2 ¼% in the rest of the EU.
Potentiaalisen talouskasvunarvioidaan hidastuneen noin 2 prosenttiin, kun se on muualla EU:ssa 2 ¼ prosenttia.
The weakened growth potentialreflects a number of factors, including a high incidence of people relying on social security benefits,demographic trends, and a low level of competition in some sectors that hold back labour supplyand productivity, and losses in external competitiveness, which may be partly attributed to sharpwage increases and insufficient business investment in R & D and innovation over the past years.
Heikentynytkasvupotentiaali johtuu monista tekijöistä, kuten sosiaaliturvaetuuksista riippuvuuden yleisyydestä,väestörakenteen muutoksista ja vähäisestä kilpailusta joillakin aloilla, mikä hillitsee työvoimantarjontaa ja tuottavuutta, sekä kansainvälisen kilpailukyvyn heikkenemisestä, joka voidaan osittainselittää viime vuosien suurilla palkankorotuksilla ja riittämättömillä yritysinvestoinneilla T & K-toimintaan ja innovaatioihin.
Faced with the prospect of a lower rate of economic growth than experienced for most of the 1990s,the Netherlands should attempt to raise its productive potential, while ensuring stability-oriented macroeconomic policies as the basis for sustainable growth.
Nyt, kun talouskasvu näyttäisi jäävän vähäisemmäksi kuin se enimmäkseen oli 1990-luvulla,Alankomaiden pitäisi pyrkiä nostamaan tuotantopotentiaaliaan ja varmistaa samalla vakauteentähtäävä talouspolitiikka kestävän kasvun pohjaksi.
To this end, the Netherlands has toaddress three key challenges.
Tätä varten Alankomaiden on selviydyttäväkolmesta keskeisestä haasteesta.
The first key challenge addresses the sustainability of public financeswhile the next two relate to reforms of labour and product markets intended to mobilise underutilised resources and increase competition and productivity as means to enhance economic growth.The challenges facing the Netherlands are to:
Ensimmäisenä keskeisenä haasteena on julkisen taloudenkestävyys, kun taas kaksi muuta haastetta liittyvät työ- ja hyödykemarkkinauudistuksiin, joillapyritään saamaan vajaakäytössä olevat henkilöstöresurssit työmarkkinoille sekä lisäämään kilpailuaja tuottavuutta talouskasvun parantamiseksi. Alankomailla on edessään seuraavat haasteet:
• Pursue budgetary adjustment in the coming years in the face of weakerpotential growth, and the budgetary costs of ageing
• julkisen talouden sopeuttaminen lähivuosina potentiaalisen kasvun heiketessä ja väestönikääntymisen julkiselle taloudelle aiheuttamien kustannusten varalta
• Draw currently inactive people into the labour market
• työvoiman ulkopuolella olevien henkilöiden saaminen työmarkkinoille,
• Tackle the relatively slow productivity growth, stemming, inter alia, from thelow level of competition in some sectors, and insufficient businessinvestment, particularly in R & D.
• puuttuminen varsin hitaaseen tuottavuuden kasvuun, joka johtuu muun muassa vähäisestäkilpailusta joillakin aloilla ja riittämättömistä yritysinvestoinneista etenkin T & K-toimintaan.
Pursue budgetary adjustment in the coming years in the face of weaker potential growth and thebudgetary costs of ageing
Julkisen talouden sopeuttaminen lähivuosina potentiaalisen kasvun heiketessä ja väestönikääntymisen julkiselle taloudelle aiheuttamien kustannusten varalta
The situation of public finance in the Netherlands has deteriorated recently from a relativelyfavourable starting position, largely due to the sharp economic slowdown.
Alankomaiden julkisen talouden tila on viime aikoina heikentynyt suhteellisen suotuisistalähtöasemista, mikä johtuu suurelta osin talouden jyrkästä laskusuhdanteesta.
In 2002, the nominal andcyclically-adjusted general government deficit is estimated to have been around 1% of GDP.However, at present it is difficult to assess fiscal policy in the coming years as no new governmenthas yet been formed following the Parliamentary elections of 22 January 2003.
Julkisen taloudennimellisen ja suhdannekorjatun alijäämän arvioidaan olleen noin 1 prosentti suhteessa BKT:henvuonna 2002. Tällä hetkellä on kuitenkin vaikea arvioida lähivuosien finanssipolitiikkaa, sillä uuttahallitusta ei ole vielä muodostettu 22. tammikuuta 2003 pidettyjen parlamenttivaalien jälkeen.
However, in theabsence of policy changes, the government balance is expected to deteriorate further in comingyears.
Elleipolitiikassa tapahdu muutosta, julkisen talouden rahoitusaseman ennustetaan heikkenevän edelleenlähivuosina.
Thus, budgetary adjustment would be needed to achieve and maintain a budgetary positionclose to balance or in surplus.
Julkisen talouden sopeuttaminen olisikin tarpeen, jotta voitaisiin saavuttaa ja säilyttäälähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen rahoitusasema.
In particular, it is important that government expenditure is broughtin line with the revenue basis, reflecting the expected slowdown of the potential rate of real GDPgrowth.
Erityisen tärkeää on mukauttaa julkisetmenot tuloihin, kun BKT:n potentiaalisen reaalikasvun ennustetaan hidastuvan.
Ofparticular concern is the high number of people currently on disability benefits, and theunemployment traps in the social benefit schemes, which continue to create disincentives for peopleto take up work.
Erityistä huolta aiheuttavat työkyvyttömyysetuuksiensaajien suuri määrä sekä sosiaalietuusjärjestelmien kannustinloukut, jotka synnyttävät yhä työnteonpidäkkeitä.
The substantial size of the untapped reserve of labour is illustrated by the numberof benefit claimants, e.g. 7% of the labour force receives unemployment and social benefits and11% receive disability benefits.
Suuresta käyttämättömästä työvoimareservistä kertoo etuuksia hakevien lukumäärä:7 prosenttia työvoimasta saa työttömyys- ja sosiaalietuuksia ja 11 prosenttia saatyökyvyttömyysetuuksia.
Further improvement of employment rates will also depend oncontinued growth of female employment, and on a stronger activation of older persons andminorities.
Työllisyysasteen nousu edellyttää myös naisten työllisyyden jatkuvaakasvua sekä ikääntyneiden ja vähemmistöjen parempaa aktivointia.
Mobilising the unutilised potential of labour supply is of primary importance in order toincrease employment and provide a substantial stimulus for growth.
On ensiarvoisen tärkeäähyödyntää käyttämätön työvoiman tarjonnan potentiaali, jotta voidaan lisätä työllisyyttä ja antaakasvulle huomattava kimmoke.
Tackle the relatively slow productivity growth, stemming, inter alia, from the low level ofcompetition in some sectors, and insufficient business investment, particularly in R & D
Puuttuminen varsin hitaaseen tuottavuuden kasvuun, joka johtuu muun muassa vähäisestäkilpailusta joillakin aloilla ja riittämättömistä yritysinvestoinneista etenkin T & K-toimintaan
Productivity growth has been relatively slow in the Netherlands since 1999, with levels fallingfurther below the EU average in 2002.
Tuottavuuden kasvu on ollut Alankomaissa suhteellisen hidasta vuodesta 1999 lähtien, ja tuottavuusputosi entistäkin kauemmaksi EU:n keskiarvosta vuonna 2002.
This may be partly attributed to rapid employment growthand labour hoarding.
Tämä saattaa osittain johtuatyöllisyyden nopeasta kasvusta ja työvoiman hamstrauksesta.
Low productivity growth can also be due, however, to the low level ofcompetition in some sectors as well as the low and declining specialisation of the Netherlands inhigh and medium high tech manufacturing sectors.
Tuottavuuden hitaan kasvun taustallasaattavat kuitenkin olla myös vähäinen kilpailu joillakin aloilla sekä keskitason teknologian jahuipputeknologian teollisuuden vähäinen ja heikkenevä erikoistuminen Alankomaissa.
For example in construction, the Parliamentary Committee found evidence of illegal price agreements in 2002. In network industries, reformfatigue, partly stemming from perceptions that liberalisation has failed to benefit consumers, hasslowed down progress in tackling the still insufficient degree of competition.
Esimerkiksirakennusalalla parlamentin valiokunta löysi todisteita laittomista hintasopimuksista vuonna 2002.Verkkotoimialoilla riittämätöntä kilpailua koskevan ongelman ratkaisemista on hidastanutuudistusväsymys, johon ovat osasyynä käsitykset siitä, ettei vapauttaminen ole hyödyttänytkuluttajia.
The weakness of theregulatory regimes in liberalised sectors explains in part why the benefits of reform have not yetmaterialised fully.
Vapautettujen alojen sääntelyjärjestelmien heikkous selittää osittain, miksi uudistuksenhyödyt eivät ole vielä täysin toteutuneet.
Low investment in R & D acts as a drag on productivity growth in the Netherlands.
Vähäiset investoinnit T & K-toimintaan jarruttavattuottavuuden kasvua Alankomaissa.
In the second half of the 1990s, business investment in R & D was 10% below EUaverage and even more below that of neighbouring countries such as Belgium and Germany.
Yritysinvestoinnit T & K-toimintaan jäivät 1990-luvunjälkipuoliskolla 10 prosenttia alle EU:n keskitason ja vieläkin enemmän alle naapurimaiden eli Belgian ja Saksan tason.
Aparticular problem is the low level of science and technology graduates aged 20-29, who providethe principal source of the future stock of researchers.
Yhtenä erityisongelmana on pääasiallisen tulevan tutkijakannanmuodostavien tiede- ja teknologia-alalta valmistuvien 20–29-vuotiaiden opiskelijoiden vähyys.
In order to pursue budgetary adjustment in the coming years in the face of weaker potential growth,and the budgetary costs of ageing, the Netherlands is recommended to:
Jotta julkista taloutta voidaan sopeuttaa lähivuosina potentiaalisen kasvun heiketessä ja väestönikääntymisen julkiselle taloudelle aiheuttamien kustannusten varalta, suositellaan, että Alankomaat
Continue to contain government expenditure within clearly defined ceilings set in realterms, consistent with a budgetary position close to balance or in surplus (GL 1 and 14).
hillitsee edelleen julkisia menoja selkeästi määritettyjen reaalimääräisten menokattojenpuitteissa, jotta saavutetaan lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen rahoitusasema (yleinensuuntaviiva 1 ja 14).
The Netherlands should also vigorously implement all the Employment Recommendations (EREC), which deal with employment issues in greater detail.
Alankomaiden olisi myös määrätietoisesti pantava täytäntöön kaikki työllisyyttä koskevatsuositukset, joissa käsitellään yksityiskohtaisemmin työllisyyteen liittyviä kysymyksiä.
In order to increase growth potential,ensure the longterm sustainability of public finances, address the effects of ageing populations andpromote inclusion in the labour market, it is especially important for the Netherlands to drawcurrently inactive people into the labour market.
Jottavoidaan lisätä kasvupotentiaalia, varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys,valmistautua väestön ikääntymisen vaikutuksiin julkisessa taloudessa ja edistää osallisuuttatyömarkkinoilla, Alankomaiden on erityisesti saatava työvoiman ulkopuolella olevat henkilöttyömarkkinoille.
In order to tackle the relatively slow productivity growth, stemming, inter alia, from the low level ofcompetition in some sectors, and insufficient business investment, particularly in R & D, the Netherlands is recommended to (in line with GL 9 to 14):
Jotta voidaan puuttua varsin hitaaseen tuottavuuden kasvuun, joka johtuu muun muassa vähäisestäkilpailusta joillakin aloilla ja riittämättömistä yritysinvestoinneista etenkin T & K-toimintaan,suositellaan, että Alankomaat (yleisten suuntaviivojen 9–14 mukaisesti)
Improve the regulatory framework as well as its implementation (GL 11), especially insectors where competition has been found to be inadequate, such as construction andprofessional services; and Promote a more technology oriented education and strengthen science-industry links withthe aim of increasing business investment in R & D (GL 13).
parantaa sääntelyjärjestelmää ja sen täytäntöönpanoa (yleinen suuntaviiva 11) etenkin niilläaloilla, joilla kilpailu on todettu riittämättömäksi, kuten rakennusalalla ja vapaiden ammattienharjoittamisessa, jaedistää teknologiasuuntautunutta koulutusta sekä vahvistaa tieteen ja teollisuuden välisiäyhteyksiä T & K-toimintaan tehtävien yritysinvestointien lisäämiseksi (yleinen suuntaviiva 13).
Since the 1970s, real GDP growth in Austria has on average been slightly higher than in the EU.Potential output growth, however, is estimated to have been declining since 1990 from above tobelow the EU-average.
Kokonaistuotannon kasvu on 1970-luvulta lähtien ollut Itävallassa keskimäärin hiemanvoimakkaampaa kuin EU:ssa. Potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan kuitenkin hidastuneenvuodesta 1990 lähtien EU:n keskitason yläpuolelta sen alle.
While in 1990 potential output growth in Austria was estimated at 3.1%(compared with an EU average of 2.8%), it fell to 1.9% in 2002 (2.2% on average in the EU) and isprojected to drop further. Population-ageing and barely rising labour force participation rates,combined with below average total factor productivity growth, play a major role in these subduedprospects.
Kun potentiaalisen tuotannon kasvu oli Itävallassa vuonna 1990 arviolta 3,1 prosenttia (EU:ssa keskimäärin 2,8 prosenttia), se laski1,9 prosenttiin vuonna 2002 (EU:ssa keskimäärin 2,2 prosenttiin), ja laskun ennustetaan jatkuvan.Väestön ikääntymisellä ja vain hieman kohonneella työvoimaosuudella sekä keskimääräistäalemmalla tuotannontekijöiden tuottavuuden kokonaiskasvulla on merkittävä osa vaimeissanäkymissä.
The same factors also weigh on public finances, with a twofold impact: first, lowpotential growth is tantamount to foregoing revenues and second, population ageing exerts upwardpressure on spending.
Samat tekijät vaikuttavat myös julkiseen talouteen kahdella tavalla: ensiksi hidaspotentiaalinen kasvu laskee tuloja ja toiseksi väestön ikääntyminen aiheuttaa menojenkorotuspaineita.
As expenditure cuts did not break underlying spending pressures, the taxburden remained high in particular since 1995 and peaked in 2001, implying the danger of setting inmotion the vicious circle of a high tax burden and slow growth.
Menojen leikkaukset eivät poistaneet menopaineita, vaan verorasitus pysyi suurenaerityisesti vuodesta 1995 lähtien ja oli suurimmillaan vuonna 2001, joten vaarana voi olla suurenverorasituksen ja hitaan kasvun noidankehä.
In order to ease the constraints onpublic finances and resume above-average gains in incomes and living standards, Austria shouldseek to strengthen incentives to hire, work and invest.
Julkiseen talouteen kohdistuvien rasitteidenvähentämiseksi sekä keskimääräistä suuremman tulojen ja elintason nousun jatkumiseksi Itävallanolisi pyrittävä vahvistamaan työhönoton, työnteon ja investointien kannustimia.
This in turn requires achieving andmaintaining a budgetary balance at lower ratios of taxes and expenditure to GDP.
Tämä puolestaanedellyttää sellaisen julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamista ja ylläpitämistä, jossa lasketaanverojen ja menojen osuutta BKT:stä.
A main factor holding back Austria’s growth potential are the negative consequences on laboursupply induced by high social transfers and ample provisions of public services, which, combinedwith the budgetary effects of population ageing, resulted in a persistent upward pressure on publicexpenditure.
Merkittävänä Itävallan kasvupotentiaalia estävänä tekijänä ovat suurten sosiaalisten tulonsiirtojen jalaajojen julkisten palvelujen kielteiset vaikutukset työvoiman tarjontaan, ja nämä yhdessä väestönikääntymisen julkiselle taloudelle aiheuttamien seurausten kanssa ovat synnyttäneet jatkuviajulkisten menojen korotuspaineita.
This, in turn, gives rise to a high tax burden, in particular on labour, while at the sametime discouraging labour force participation as well as on labour demand.
Tämä puolestaan aiheuttaa etenkin työvoimaan kohdistuvansuuren verorasituksen, ja samalla se heikentää työvoimaosuutta ja työvoiman kysyntää.
In addition, a feebleinnovative capacity, in particular poor diffusion of technology, thus resulting in a weak technologybase, remains one of the fundamental problems of the Austrian economy.
Lisäksivaisu innovaatiokyky, erityisesti teknologian vähäinen leviäminen ja tästä syystä heikkoteknologiaperusta, on edelleen yksi Itävallan talouden perusongelmista.
Therefore, publicspending could usefully be redirected towards these growth-enhancing items in an efficient way.Moreover, an insufficient degree of competition in some product markets appears to be anadditional obstacle to more dynamic growth.
Julkisia menojakannattaisikin suunnata tehokkaasti näihin kasvua lisääviin seikkoihin. Niin ikään riittämätönkilpailu joillakin hyödykemarkkinoilla näyttää muodostavan lisäesteen entistä dynaamisemmallekasvulle.
• Ensure the sustainability of public finances in the face of population ageing
• julkisen talouden kestävyyden varmistaminen väestön ikääntyessä,
• Continue to improve the weak technology base, and encourage business R & D and innovation
• heikon teknologiaperustan parantaminen sekä yritysten T & K-toiminnan ja innovaatioidenedistäminen,
• Strengthen the development of effective competition in some sectors
• tehokkaan kilpailun vahvistaminen joillakin aloilla.
Austria’s pension system is financed nearly exclusively on a pay-as-you-go basis, although recentmeasures aim at strengthening privately funded systems.
Itävallan eläkejärjestelmä rahoitetaan lähes yksinomaan maksuperusteisesti, vaikka viimeaikaisillatoimenpiteillä onkin pyritty vahvistamaan yksityisiä rahastoivia järjestelmiä.
Despite a reform in 2000 and fairlymoderate benefit increases in recent years, the longterm sustainability of the pension system is atrisk in view of the projected population ageing.
Vuoden 2000uudistuksesta ja viime vuosien varsin maltillisista etuuksien korotuksista huolimattaeläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyys on vaarassa väestön ikääntyessä.
The adverse demographic dynamics is exacerbatedby the - at 58 years – low actual average effective retirement age and the very low employmentrates for older workers, despite the fact that the overall employment rate already exceeds the EUtarget for 2005.
Väestörakenteenkielteisiä muutoksia pahentavat alhainen tosiasiallinen keskimääräinen eläkeikä – 58 vuotta – jaikääntyneiden työntekijöiden erittäin alhainen työllisyysaste, vaikka kokonaistyöllisyysasteylittääkin jo EU:n tavoitteen vuodeksi 2005.
Moreover, as pension benefits are currently calculated on basis of only 15 – in thefuture 18 – working years with the highest earnings, there is a weak link between contributions andbenefits, and the current level on pension spending as a share of GDP is one of the highest in the EU. If the present system were to remain unchanged or to be modified only marginally, the alreadyhigh tax burden would need to increase further, with negative consequences for labour supply anddemand and, thus, for growth potential.
Lisäksi eläke-etuudet lasketaan nykyisin ainoastaan15 parhaan työvuoden – tulevaisuudessa 18 parhaan työvuoden – perusteella, joten maksujen jaetuuksien välinen yhteys on heikko ja eläkemenojen osuus BKT:stä on nykyisin EU:n korkeimpia.Jos nykyinen järjestelmä pysyisi ennallaan tai sitä muutettaisiin vain vähän, suurta verorasitustaolisi lisättävä entisestään, mikä vaikuttaisi kielteisesti työvoiman tarjontaan ja kysyntään ja samallakasvupotentiaaliin.
In December 2002, an expert group, the Pension Reform Commission, presented a comprehensive report, which elaborated on various options for reform.Also the health care system, despite recent measures to contain spending, will come underincreasing financial strain.
Eläkeuudistusta käsittelevä asiantuntijaryhmä esitteli joulukuussa 2002 kattavanraportin, jossa pohdittiin erilaisia uudistusvaihtoehtoja. Myös terveydenhuoltojärjestelmän rahoitusjoutuu yhä kovemmalle koetukselle, vaikka viimeaikaisilla toimenpiteillä onkin hillitty menoja.
The concern about longterm sustainability of public finances is all the more pressing as Austria’sdebt-to-GDP ratio remains above the 60% threshold, and where a clear downward trend has not yetbeen established.
Huoli julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä on sitäkin kiireellisempi, koska Itävallanjulkisen velan suhde BKT:hen ylittää edelleen 60 prosentin viitearvon, eikä sitä ole vielä onnistuttukääntämään laskuun.
Continue to improve the weak technology base, and encourage business R & D and innovation
Heikon teknologiaperustan parantaminen sekä yritysten T & K-toiminnan ja innovaatioidenedistäminen
Weak effective competition in some sectors has put too little pressure on the business sector toinnovate and to invest in research and development.
Heikko kilpailu joillakin aloilla ei ole kannustanut yrityksiä innovoimaan eikä investoimaantutkimus- ja kehittämistoimintaan.
The level of R & D expenditures as a percentageof GDP has slowly been increasing to the EU average, but the share of business R & D progressivelyhas declined from around 50% to about 40% since 1992.
T & K-menojen osuus BKT:stä on noussut hitaasti EU:nkeskiarvoon, mutta yritysten T & K-toiminnan osuus on vähitellen laskenut noin 50 prosentista noin40 prosenttiin vuodesta 1992 lähtien.
In addition, IT expenditures remain belowthe EU average and the level of venture capital investment is amongst the lowest in the EU.
Myös tietotekniikkamenot jäävät edelleen alle EU:nkeskiarvon, ja riskipääomasijoitusten taso on EU:n alhaisimpia.
Besidesa low degree of competition, the relatively heavy reliance of the Austrian economy on small andmedium sized enterprises contributes to explaining these low levels of R & D and innovation, asthese companies often lack the critical mass to carry out such activities.
Vähäisen kilpailun lisäksi pientenja keskisuurten yritysten suhteellisen suuri osuus Itävallan taloudessa selittää osaltaan T & K-toiminnan ja innovaatioiden vähyyden, sillä kyseisiltä yrityksiltä puuttuu usein kriittinen massatällaiseen toimintaan.
To improve this weak technology base, Austria is developing programs to offer financial and fiscalincentives to innovate and to co-ordinate SMEs efforts. The growing number of patents and thegood level of tertiary graduates in science and technology are positive developments that could beused as levelling tools.
Heikkoa teknologiaperustaa parantaakseen Itävalta kehittää ohjelmia, joissa tarjotaan taloudellisia javerotuksellisia kannustimia innovaatioihin sekä sovitetaan yhteen pk-yritysten ponnisteluja.Patenttien määrän kasvu sekä tiede- ja teknologia-alalta valmistuvien korkea-asteen opiskelijoidensuuri määrä ovat myönteisiä seikkoja, joilla voidaan tasoittaa kehitystä.
Until the late 1990's, the relatively low degree of openness of the Austrian economy, the longtradition of relying on social consensus and regulations, and the need to involve social partners and Länder to achieve reforms act as constraints on the competition framework.
Itävallan talouden suhteellisen vähäinen avoimuus, yhteiskunnallisen konsensuksen ja sääntelynpitkä perinne sekä tarve ottaa työmarkkinaosapuolet ja osavaltiot mukaan uudistusten valmisteluunrajoittivat kilpailuympäristöä 1990-luvun loppupuolelle asti.
The economy faceshigh concentration in certain sectors such as print media, food retailing, drugstores, insurance,furniture retailing, or network industries.
Talouteen kohdistuu voimakaskeskittyminen tietyillä aloilla, kuten lehdistön ja muiden painotuotteiden alalla, elintarvikkeidenvähittäiskaupassa, apteekkialalla, vakuutustoiminnassa, huonekalujen vähittäiskaupassa javerkkotoimialoilla.