natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Social and Economic Commitee
Talous- ja sosiaalikomitea
The Commitee of the Regions
Alueiden komitea
% yes
Kyllä, %
% no
Ei, %
people feel they know about the EU, themore likely it is that they have heard of the EU institutions (Table 2).
Mitä paremmaksi kansalaiset arvioivat EU-tietämyksensä, sitä todennäköisemmin heovat myös kuulleet EU:n toimielimistä (taulukko 2).
People are most likely to have heard of the European Parliament (91 %), followed by the European Commission (78 %) and the European Central Bank (69 %).
Kansalaiset ovat yleisimmin kuulleet puhuttavan Euroopan parlamentista (91 prosenttiavastaajista), Euroopan komissiosta (78 prosenttia) ja Euroopan keskuspankista (69prosenttia).
People areleast likely to have heard of the threeyoungest EU institutions — the Committee ofthe Regions (26 %) and the Social and Economic Committee (34 %) — and the European Ombudsman (31 %). The more
Vähiten on kuultu kahdesta uusimmasta EU:n toimielimestä – alueidenkomiteasta (26 prosenttia) ja talous- jasosiaalikomiteasta (34 prosenttia) – sekä Euroopan oikeusasiamiehestä (31 prosenttia).
Table 2: Awareness levels of the EU institutions by self-perceived knowledge about the European Union (in %)
Taulukko 2: EU:n toimielinten tuntemus suhteessa EU-tietämystä koskevaan omaan arvioon (prosentteina)
High knowledge level
Paljon tietoa
Average knowledge level
Vähän tietoa
Low knowledge level
Keskitason tiedot
Support for European Union membership
EU-jäsenyyden kannatus
The Eurobarometer’s most popular indicatorof EU support was introduced in 1973.Itmeasures whether people think their country’s membership to the European Union is agood thing, a bad thing or neither good norbad (Graph 13).
Eurobarometreissä on selvitetty EU-jäse-nyyden kannatusta aina vuodesta 1973lähtien. Kansalaisilta kysytään, onko jäsenyysheidän mielestään hyvä asia, huono asia vaiei kumpaakaan (kuvio 13).
In the spring of 1991, support levels reachedan all-time high of 72 %.The economicwell-being of Europeans was high andunemployment levels were low during thisperiod.
Keväällä 1991 kannatusluvut saavuttivathuippunsa ja kasvoivat 72 prosenttiin.
Furthermore, people were lookingforward to the advantages they would soonreceive from the forthcoming European‘single market’.
Euroopan talous kukoisti, ja työttömyys olialhaista.
In Germany, the significantsurge in support levels can in part beexplained by the euphoria that existed following the country’s reunification.
Lisäksi kansalaiset suhtautuivatmyönteisesti etuihin, joita pian avautuvat”sisämarkkinat” toisivat tullessaan.
Supportwas particularly widespread among the citizens of the former Democratic Republic of Germany who have been included in the Eurobarometer sample from 1990 onwards.Unfortunately, the sense of optimism causedby the reunification was short-lived and thisaffected people’s perceptions of the European Community.
EU-jäsenyyttä kannattivat erityisesti entisen Itä-Saksan kansalaiset, joiden mielipiteitä on mitattu Eurobarometrein vuodesta 1990 lähtien.Saksojen yhdistymistä seurannut optimismiei kuitenkaan kestänyt pitkään, ja tämänäkyi myös kansalaisten suhtautumisessa Euroopan yhteisöön.
In East Germany, support levels dropped from 87% in the autumnof 1990 to 55 % in the autumn of 1992; in West Germany, they fell from 69 % to 57 %during this period.
Entisessä Itä-Saksassa EU-jäsenyyden kannatus oli vielä vuoden1990 syksyllä 87 prosenttia ja jo vuonna1992 kannatus oli romahtanut 55 prosenttiin.
During the years that the Community consisted of nine countries, that is from 1973 to1980, support fluctuated between a high of63 %, measured in the autumn of 1975, anda low of 53 %, measured in the spring of1976, the spring of 1978 and the autumn of1980.
yhteisöön 1980-luvulla(1), jolloin EU-jäsenyyden kannatuksessa oli paljon vähemmän ailahtelua.
The next decade, during which the Community expanded to include Greece,Spain and Portugal (1), is marked by a far lessvolatile public opinion, with support formembership increasing from 50 % in 1981 to65 % in 1987.
Kannatus kasvoi1981-vuoden 50 prosentista 65 prosenttiinvuonna 1987.
In the spring of 1988, supportdropped significantly to 58 %.
Keväällä 1988 kannatusväheni jyrkästi 58 prosenttiin.
This drop —possibly representing public anxiety concerning the reform of both the Community’sfinancial system and the common agricultural policy, which was agreed in February1988 — turned out to be only temporary.
Kannatuksenväheneminen – joka saattoi johtua huolesta,jota kansalaiset tunsivat yhteisön rahoitusjärjestelmän uudistamista ja helmikuussa 1988 sovittua yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta kohtaan – olikuitenkin ainoastaan tilapäistä, sillä kannatus lisääntyi jo saman vuoden syksyllä66 prosenttiin.
Inthe autumn of 1988, support levels rose to66 % and until the end of the 1980s aroundtwo in three citizens supported their country’s membership.
1980-luvun lopussa kaksi kolmesta EU-kansalaisesta antoi tukensamaansa EU-jäsenyydelle.
Greece joined in 1981; Spain and Portugal joined in 1986.
Kreikka liittyi EU:hun vuonna 1981, Espanja ja Portugali vuonna 1986.
Graph 13: Support for European Union membership 1981—99 EU average
Kuvio 13: EU-jäsenyyden kannatus 1981–1999 EU keskimäärin
Membership ‘good thing' (
Jäsenyys ”hyvä asia” (
Membership ‘neither good nor bad' (1)
Jäsenyys ”ei hyvä eikä huono asia” (1)
Membership ‘bad thing' (1
Jäsenyys ”huono asia” (1
Year
16 Vuosi 81
)EU average figure is for EU-15 from Spring 1995
Lähde: Eurobarometri – Trend.
Source: Eurobarometer — Trend.
Ei osaa sanoa -vastausten osuutta ei ilmoiteta.
Percentage ‘don't know' not shown.
EU-jäsenyyttä.
the resignation of the European Commissionin March 1999, support for EU membershipfell to 49 % but this drop turned out to betemporary as support levels were back up to51 % by autumn 1999 (Graph 14).
Euroopan komission erottuamaaliskuussa 1999 EU-jäsenyyden kannatuslaski 49 prosenttiin, mutta lasku oli vain tilapäistä, ja kannatus kasvoi jälleen 51 prosenttiin syksyllä 1999 (kuvio 14).
The 1990s clearly represent the period whenpublic support for the European Union wasat its weakest.
1990-luvun puolivälissä EU-jäsenyyden kannatus oli selvästi alhaisimmillaan.
Graph 14: Support for European Union membership net results79
Kuvio 14: EU-jäsenyyden kannatus
% Good thing
Hyvä asia, %
Percentage ‘don't know' and ‘neither good nor bad‘ not shown.
Ei osaa sanoa -vastausten ja ei hyvä eikä huono asia -vastausten osuutta ei ilmoiteta.
Member States feel their country has benefited while 31 % hold the view that theircountry has not benefited.
luvut ovat hieman toisenlaiset: viidentoistajäsenvaltion kansalaisista keskimäärin 46prosenttia katsoo, että maalle on olluthyötyä, ja 31 prosenttia, että maalle ei oleollut hyötyä EU-jäsenyydestä.
At 23%, theproportion of people who feel unable tomake a judgment is the same in 1999 as itwas in 1983 (Graph 15).
Sekä vuonna1983 että vuonna 1999 vastaajista 23 prosenttia ei kyennyt määrittämään kantaansa (kuvio 15).
Another long-standing question measureswhether people feel their country has benefited from membership.
Eurobarometreissä on säännöllisesti kysyttymyös, katsovatko vastaajat, että EU-jäsenyydestä on ollut hyötyä heidän maalleen.
Back in 1983,when the question was first asked, 52 % ofthe people living in the 10 Member Statesof the EEC believed their country had benefited, compared to 25% who felt theircountry had not benefited.
Kysymys esitettiin ensimmäistäkertaa vuonna 1983.
Nowadays, thepublic is more divided on this issue: onaverage, 46 % of the citizens from the 15
Silloisen Euroopan talousyhteisön kymmenen jäsenvaltionkansalaisista 52 prosenttia katsoi tuolloin,että EU-jäsenyydestä oli ollut hyötyä, ja 25prosenttia, että maalle ei ollut koitunutmitään hyötyä EU-jäsenyydestä. Nykyään
Graph 15: Benefit for European Union membership 1983—99 EU average
Kuvio 15: EU-jäsenyyden hyödyt 1983–1999 EU keskimäärin
‘Not benefited' (
”Ei ole hyötynyt” (
19 Year 83
19 Vuosi 83
1)EU average figure is for EU-15 from Spring 1995
) EU-15 keväästä 1995 lähtien.
Source: Eurobarometer — Trend.
Lähde: Eurobarometri – Trend.
Percentage ‘don't know' not shown.
Ei osaa sanoa -vastausten osuutta ei ilmoiteta tä.
the UK, less than 3 in 10 people feel thattheir country has benefited from EU membership.
Sen sijaan Ruotsissa ja Yhdistyneessäkuningaskunnassa alle 30 prosenttia väestöstä katsoo, että EU-jäsenyydestä onollut hyötyä.
People in Ireland are by far most likely to beof the opinion that their country has benefited (88 %), followed at a distance by people in Portugal (77 %) (Graph 16).
EU-maiden kansalaisista irlantilaiset pitävät EU-jäsenyyttä kaikkein hyödyllisimpänä (88 %). Toiseksi tulee Portugali (77 %) (kuvio16).
At leasthalf of the people in Luxembourg, Greece,the Netherlands, Denmark, Spain, Italy and Belgium share this opinion. In Sweden and
Myös yli puolet luxemburgilaisista, kreikkalaisista, tanskalaisista, espanjalaisista,italialaisista ja belgialaisista katsoo, että heidän maansa on hyötynyt EU-jäsenyydes-
Graph 16: Benefit from European Union membership net results85
Kuvio 16: EU-jäsenyyden hyödyt
% Not benefited
Ei ole hyötynyt, %
Source: Eurobarometer 52.0 — Fieldwork : October-November 1999.
Lähde: Eurobarometri 52,0 — Aineiston keruu: loka-marraskuu 1999.
The process and speed of European integration
Euroopan yhdentyminen: prosessi ja sen eteneminen
The autumn 1998 Eurobarometerincludedthe following question:
Syksyn 1998 Eurobarometri-mittauksessaesitettiin seuraava kysymys:
‘The process of European integration started50 years ago.
"Euroopan yhdentymisprosessi alkoi 50vuotta sitten.
During this time, would yousay that a great deal, a fair amount, verylittle or nothing at all has been achieved interms of integration?’
Onko yhdentymisessä tänäaikana saavutettu paljon, melko paljon,hyvin vähän vai ei mitään?"
It is rather surprising to find the generally pro-European Italians at the bottom of the list, somethingwhich can probably be interpreted as theirway of saying that not enough has beenachieved during these past 50 years (Graph17).
Tulosta voitaneenkin tulkita siten, että italialaisten mielestä Euroopan yhdentymisprosessin saavutukseteivät viimeksi kuluneiden 50 vuoden aikanaole vielä olleet riittäviä (kuvio 17).
On average, 11 % of Europeans believe agreat deal has been achieved during the past50 years and a further 43 % feel a fairamount has been achieved. Around a thirdof the European public feels that very little(29 %) or nothing at all (5 %) has beenachieved.
Keskimäärin 11 prosenttia eurooppalaisistakatsoo, että Euroopan yhdentymisprosessissaon viimeisten 50 vuoden aikana saavutettupaljon, ja 43 prosenttia, että melko paljon.Noin kolmannes vastaajista katsoo, ettäyhdentymisessä on saavutettu hyvin vähän(29 %) tai ei mitään (5 %).
Graph 17: European integration: how much has been achieved during the past 50 years?
Kuvio 17: Euroopan yhdentyminen: Miten paljon on saavutettu viimeisten 50 vuoden aikana?
% a great deal and a fair amount
Paljon tai melko paljon
% very little and nothing at all
Vähän tai ei mitään
Source: Eurobarometer 50.0 — Fieldwork: October-November 1998.
Lähde: Eurobarometri 50,0 – Aineiston keruu: loka-marraskuu 1998.
There is clear disagreement between supporters and opponents of the European Union on this issue (Table 3).
EU-jäsenyyden kannattajat ja vastustajatovat selkeästi eri mieltä Euroopan yhdentymisprosessin saavutuksista (taulukko 3).
Table 3: Relationship between support for the European Union and attitudes to how much has been achieved during the past 50 years
Taulukko 3: EU:n kannatus suhteessa kantaan yhdentymisprosessin saavutuksista viimeksi kuluneiden 50 vuoden aikana
Achievement during the past 50 years a bad thing% a good thing% neither good or bad%
Yhdentymisprosessissa on saavutettu hyvä asia% huono asia% ei hyvä eikä huono asia% paljon tai melko paljon
Graph 18: The ‘Euro-dynamometer' (EU-12/EU-15 average on seven point scale — trend)
Kuvio 18: Yhdentymisen dynamiikka (EU-12/EU-15 keskimäärin seitsenpisteasteikolla)
Europe's progress Perceived current speed, desired speed (EU-15)
Yhdentymisen eteneminen Nykyinen ja toivottu etenemisvauhti
'95'95May Dec.
Toivottu
1 = Stand still7 = As fast as possible
1 = On paikallaan7 = Etenee niin nopeasti kuin mahdollista
1) Scale-value difference:‘desired' minus ‘current'.
*) Toivotun ja nykyisen etenemisvauhdin erotus.
Since 1986, the Eurobarometerhas measured public opinion with regard to thespeed of European integration.
( arvioimaan yhdentymisen etenemisvauhtiavuonna 1986. (Vuonna 1986 pisteiden erotusoli 2,1, tuoreimmassa mittauksessa enää 0,8).
The gap between the speed at which Europeis perceived to be progressing and the speedat which people desire it to progress variessignificantly from country to country.Inmost countries people would like to see Europe built at a faster speed than what theyperceive it to be with the largest positive netscore found in Italy, Greece, Portugal and Belgium.
Ero koetun ja toivotun etenemisvauhdinvälillä vaihtelee huomattavasti maittain.Useimmissa maissa kansalaiset haluaisivatyhdentymisen etenevän kokemaansa vauhtianopeammin (erityisesti Italiassa, Kreikassa,Portugalissa ja Belgiassa).
In Denmark and Finland, there is asmall negative net score between the perceived and desired speed (Graph 19).
Sen sijaan Tanskassa ja Suomessa kansalaiset toivovat,että yhdentymisvauhti olisi tulevaisuudessahieman hitaampi kuin millaiseksi he kokevatsen nykyisin (kuvio 19).
As Graph 18 shows, the speed at which Europe is perceived to be built has increasedsince 1996 from an average score of 3.4 (ona scale of 1 to 7) to an average score of 4.0(Graph 18).
Kuten kuviosta 18 ilmenee, kansalaiset kokevat Euroopan yhdentymisen etenevänyhä nopeampaa vauhtia. Vuonna 1996yhdentymisvauhdin keskimääräiset pisteetolivat 3,4 (asteikolla 1–7), nyt keskimääräisetpisteet ovat jo 4,0 (kuvio 18).
The desired speed, on the otherhand, has remained more or less unchangedduring the last few years.
Yhdentymisentoivottu etenemisvauhti sen sijaan on säilynyt kutakuinkin ennallaan viime vuosienajan.
The gap betweenthe perceived and desired speed has becomeconsiderably smaller since the question wasfirst asked in 1986 (the latest measurementshows a net score difference of 0.8 comparedto a difference of 2.1 in 1986).
Lisäksi toivotun ja nykyisen etenemisvauhdin ero on pienentynyt huomattavasti siitä, mitä se oli, kun kansalaisia pyydettiin ensimmäistä kertaa
Graph 19: The ‘Euro-dynamometer'Europe's progress Perceived current speed, desired speed
Kuvio 19: Yhdentymisen eteneminen Nykyinen ja toivottu etenemisvauhti
1.5 as fast as7possible'
1,5 nopeasti kuin7mahdollista”
‘Stand still'
”On paikallaan”
Average current speed
Keskimääräinen nykyinen vauhti
Average desired speed
Keskimääräinen toivottu vauhti
Source: Eurobarometer 52.0 — Fieldwork: October-November 1999.
Lähde: Eurobarometri 52,0 – Aineiston keruu loka-marraskuu 1999.
) Scale-value difference:‘desired' minus ‘current'.
(*) Toivotun ja nykyisen vauhdin erotus.
one to say if they, personally, were afraid ofit or not (Graph 20).
johtavan, ja heitä pyydettiin kertomaan, pelkäävätkö he henkilökohtaisesti luettelossa mainittuja asioita (kuvio 20).
In the spring 1999 survey, respondents wereshown a list of 11 things which people saythey are afraid of and were asked for each
Keväällä 1999 tehdyissä mittauksissa vastaajille näytettiin yhdentoista kohdanluettelo asioista, joihin Euroopan yhdentymiskehityksen useasti uskotaan
Graph 20: Fears among European Union citizens (EU-15)
Kuvio 20: EU-kansalaisten pelonaiheet (EU-15)
The transfer of jobs to countries whichhave lower production costs
Työpaikkojen siirtäminen maihin, joissa on alhaisemmat tuotantokustannukset
An increase in drug trafficking andinternational organised crime
Huumekaupan ja järjestäytyneen kansainvälisen rikollisuuden lisääntyminen
More difficulties for one's country's farmer
Lisää vaikeuksia oman maan maanviljelijöille
The loss of social benefits
Sosiaalietuuksien menettäminen
The end of one's country's national currency
Kansallisen valuutan katoaminen
Other countries joining the EU will cost member countries too much money
Uusien maiden EU-jäsenyys maksaa liikaa jäsenmaille
Less subsidies from the EU for their country
Oma maa saa vähemmän avustuksia EU:lta
The loss of one's country's national identity and culture
Kansallisen identiteetin ja kulttuurin menetys
One's language being used less and less
Omaa kieltä käytetään yhä vähemmän
A loss of power for smaller Member States
Pienempien jäsenmaiden vaikutusvallan heikkeneminen
Trust in the European Union and itsinstitutions
Luottamus Euroopan unioniin ja sen toimielimiin
The idea of jobs transferring to countrieswhich have lower production costs is mostlikely to scare people in the context of closer unification (61%), followed by an increasein drug trafficking and international organised crime (57%).
Ihmiset pelkäävät yleisimmin työpaikkojensiirtymistä alhaisten tuotantokustannustenmaihin (61 %) sekä huumekaupan ja kansainvälisen rikollisuuden lisääntymistä(57 %).
More than half of thepublic is also afraid that the farmers in theircountry will have more difficulties (56%),that they will lose social benefits (53%) andthat they will lose their national currency(51 %).
Lisäksi pelätään maanviljelijöille koituvia vaikeuksia (56 %) sekä sosiaalietuuksien (53 %) ja kansallisen valuutan (51 %) menetystä.
On average, 39 % of Europeans say they tendto trust the European Union, 40 % say theytend not to trust it and 21% lack an opinion (1).
Keskimäärin 39 prosenttia EU-kansalaisistailmoittaa luottavansa Euroopan unioniin. 40 prosenttia kansalaisista ei luota, ja 21 prosenttia ei osaa sanoa kantaansa.
Eurobarometer51.0 — Fieldwork: March–April 1999.The proportion of people who tend not to trust the European Union is highest in Sweden (61 %) and Denmark (58 %).
Eurobarometri 51,0 – Aineiston keruu: maalis-huhtikuu 1999.Ei luota -vastausten osuus on suurin Ruotsissa (61 %) ja Tanskassa (58 %).
Theproportion of don’t know responses is highest in the UK and Ireland (both 32 %).
Ei osaa sanoa -vastauksia annetaan eniten Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (molemmissa 32 %).
Graph 21: Trust in the European Union
Kuvio 21: Luottamus Euroopan unioniin
% tend to trust
Luottaa
% tend not to trust
Ei luota
Source: Eurobarometer 51.0 — Fieldwork: March-April 1999.
Lähde: Eurobarometri 51,0 — Aineiston keruu: maalis-huhtikuu 1999.
likely to say they tend to trust the European Union than those who regard their country’smembership as a bad thing (Table 4).
luottavat EU:hun enemmän kuin jäsenyydenvastustajat (taulukko 4).
Whether people trust the European Union ornot also depends on how they generally feelabout their country’s membership of the EU.Those who regard their country’s membership as a good thing are significantly more
Luottamus Euroopan unioniin on kiinteässäsuhteessa siihen, miten ihmiset suhtautuvatyleisesti ottaen maansa EU-jäsenyyteen. EU-jäsenyyden kannattajat nimittäin
Table 4: Trust in the European Union by support levels (in %)
Taulukko 4: Luottamus EU:hun suhteessa EU:n kannatukseen (prosentteina)
EU membershipis neithergood nor bad
EU-jäsenyys on hyvä asia
EU membershipis a goodthing
EU-jäsenyys on huono asia
EU membershipis a badthing
EU-jäsenyys ei ole hyvä eikä huono asia
Tend to trust
Luottaa
Tend not to trust
Ei luota
Graph 22: Trust in EU institutions (EU-15)
Kuvio 22: Luottamus EU:n toimielimiin (EU-15)
The Court of Justice
Yhteisöjen tuomioistuin
% tend to trust
Luottaa, %
% tend not to trust
Ei luota, %
Percentage ‘don't know' not shown.
Ei osaa sanoa -vastausten osuutta ei mainita.
Graph 22 shows the extent to which Europeans tend to trust and tend not to trustnine of the Union’s institutions.
Kuviosta 22 ilmenee, miten paljon EU-kansalaiset luottavat kuhunkin EU:n yhdeksään eri toimielimeen.
Related to trust is the issue as to whetherpeople support EU decision-making.Thesurvey regularly includes a question that askswhether decisions should be taken at thenational or EU level.
Luottamuksen lisäksi mielipidemittauksissatutkitaan, kannattavatko ihmiset EU-tasonpäätöksentekoa. Mittauksissa kysytään säännöllisesti, olisiko asioista päätettäväkansallisella tasolla vai EU-tasolla.
It lists 25 policy areasover which the Union has, to varyingdegrees, decisionmaking competencies.
Kysymyksessä luetellaan 25 aihealuetta, joiden osalta EU:lla on ainakin osittainenpäätöksentekovalta.
Inautumn 1999, on average, 53 % of peoplesupport joint EU decisionmaking in theseareas and EU decisionmaking is favouredover national decisionmaking in 17 of the25 areas.
Keväällä 1999 vastaajista 53 prosenttia kannatti yhteistä päätöksentekoa EU-tasolla. Lisäksi 17 aihealueen osalta katsottiin, että päätöksetolisi tehtävä pikemminkin EU-tasolla kuinkansallisella tasolla.
At 53 %, the European Parliament receivesthe most widespread trust, with the Court of Justice and the European Commission in second and third place, respectively (both45%).
Euroopan parlamenttiin luotetaan eniten (53 %), seuraavina tulevat yhteisöjen tuomioistuin ja Euroopan komissio (kumpikin45 %).
However, the Commission alsoreceives the highest proportion of peoplewho say they tend not to trust it (30%)although this figure is lower than it was inthe spring of 1999 (33 %).
Toisaalta Euroopan komissio on myöstoimielin, joka herättää vähiten luottamusta.30 prosenttia väestöstä nimittäin ilmoittaa,että ei luota sen toimintaan.
Graph 23: National or joint EU decisionmaking (EU-15)
Kuvio 23: Päätöksenteko kansallisesti vai yhteisesti EU:ssa? (EU-15)
Information about EU
EU:sta tiedottaminen
Scientific and technological research
Tieteellinen ja teknologinen tutkimus
Fight against unemployment
Työttömyyden torjuminen
Agriculture and fishing policy
Maatalous- ja kalastuspolitiikka
Health and social welfare
Terveydenhuolto ja sosiaaliturva
Basic rules for broadcasting and the press
Perussäännöt sähköisille viestimille ja lehdistölle
% National
Kansallinen, %
Source: Eurobarometer 52.0 — Fieldwork : October-November 1999.
Lähde: Eurobarometri 52,0 — Aineiston keruu loka-marraskuu 1999.
Graph 23 shows people’s support for EUdecision-making with respect to the Maastricht Treaty policy areas.
Kuviossa 23 esitetään EU-tason päätöksenteon kannatus Maastrichtin sopimuksenmukaisilla politiikan aloilla.
When it comes to the Amsterdam Treaty policy areas, we find that support for EU jointdecision-making is most widespread for thefight against human trade and exploitationwhile people are most likely to supportnational decisionmaking in the areas ofpolicing and justice (Graph 24).
Amsterdamin sopimuksen mukaisten uusienpolitiikan alojen osalta EU-tason yhteistäpäätöksentekoa kannatetaan eniten ihmiskaupan ja ihmisten hyväksikäytön torjunnassa. Poliisi- ja oikeusasioista sensijaan haluttaisiin päättää kansallisella tasolla (kuvio 24).
As can be seen, people are most likely to beof the opinion that decisions concerninginformation about the EU, its policies andinstitutions should be taken jointly by the European Union.
Kuten kuviosta ilmenee, ihmiset katsovatyleisesti, että päätökset, jotka liittyvät EU:stasekä sen toimintatavoista ja instituutioistatiedottamiseen, olisi tehtävä yhteisesti EU:ntasolla.
The next four areas wheresupport for joint EU decisionmaking is mostwidespread are foreign policy, humanitarianaid, science and technological research andthe fight against poverty and social exclusion.
EU-tason päätöksentekoa kannatetaan myös ulkopolitiikan, humanitaarisenavun, tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan aloilla.
People are least likely to want EU decisionmaking for education, health and socialpolicy and broadcasting rules for the media.
Sen sijaankoulutuksesta, terveydestä ja sosiaaliturvastaja viestimille asetettavista säännöistä halutaan yleensä päättää kansallisella tasolla.
Graph 24: National or joint decisionmaking after the Amsterdam Treaty (EU-15)
Kuvio 24: Kansallinen vai yhteinen päätöksenteko Amsterdamin sopimuksen jälkeen? (EU-15)
The fight against the trade in, andexploitation of, human rights
Ihmiskaupan ja ihmisten hyväksikäytön torjunta
The fight against organised crime
Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta
The fight against drugs
Huumeiden vastainen toiminta
Rules for political asylum
Turvapaikkasäännöt
Immigration policy
Siirtolaispolitiikka