natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Job creation and combating unemployment are a priority of Community policy.
Uusien työpaikkojen luominen ja työttömyyden vastustaminen kuuluvat yhteisön politiikan ensisijaisiin tavoitteisiin.
Reducing labour costs is generally considered to be a potential means of improving the employment situation, particularly at the lower-skilled end of the market.
Työvoimakustannusten alentamista pidetään yleisesti yhtenä toimenpiteistä, joilla pyritään kohentamaan työmarkkinoilla vallitsevaa tilannetta erityisesti heikommin koulutetun työvoiman osalta.
The Commission intends to ensure that there is consistency between the implementation of policies necessary to combat unemployment in the European Union and its competition policy.
Komissio pyrkii sovittamaan Euroopan unionissa vallitsevan työttömyyden poistamiseen tarvittavien politiikkojensa käyttöönoton yhteen kilpailupolitiikkansa kanssa.
Most labour-cost-reducing measures do not constitute State aid.
Suurin osa työvoimakustannusten alentamiseen tähtäävistä toimenpiteistä ei kuulu valtiontukien piiriin.
Where job-creating measures have fallen within the scope of the State aid rules, the Commission has traditionally adopted a favourable attitude towards them.
Komissio on perinteisesti suhtautunut myönteisesti valtiontukeen, jonka tarkoituksena on työpaikkojen luominen.
This communication has a twofold objective.
Tällä tiedonannolla on kaksi tavoitetta.
Firstly, it sets out to indicate the reasons why the Commission is nevertheless unable, under the State aid rules, to take a positive stance towards some of the measures which have been implemented or are planned by Member States.
Ensimmäisenä tavoitteena on esittää syitä siihen, miksi komissio ei kaikesta huolimatta voi valtiontukia koskevien sääntöjen perusteella suhtautua myönteisesti tiettyihin jäsenvaltioiden työkustannusten alentamiseksi toteuttamiin tai suunnittelemiin toimenpiteisiin.
Secondly, it aims to propose alternative courses of action which are both effective in terms of job creation and which do not pose the problem of compatibility with the competition rules.
Toisena tavoitteena on ehdottaa vaihtoehtoisia toimintatapoja, jotka sekä tarjoavat lupaavampia näkymiä uusien työpaikkojen luomisen suhteen että ovat sopusoinnussa kilpailusääntöjen kanssa.
In December 1993, the Commission called on the Member States, in its White Paper on growth, competitiveness and employment ('), to 'seek to address the present disincentives to employing less skilled workers'.
Komissio kannustaa jäsenvaltioita joulukuussa 1993 antamassaan kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa(') "ponnistuksiin sellaisten tekijöiden poistamiseksi, joilla on työllisyyttä, ja erityisesti heikommin koulutettujen työntekijöiden työllisyyttä, ehkäisevä vaikutus".
The European development system is characterised by inadequate use of human resources and excessive use of environmental resources.
Euroopan kehitysjärjestelmälle on tyypillistä toisaalta inhimillisten voimavarojen riittämätön hyödyntäminen ja toisaalta ympäristön voimavarojen liiallinen hyödyntäminen.
This imbalance should be corrected by means of 'a range of possible measures, including:
Tämä epätasapaino on korjattava "ryhtymällä tiettyihin toimenpiteisiin, erityisesti:
— adjusting taxation systems as they affect employers, notably by making employers' non-wage costs neutral or progressive, rather than regressive as they generally are at the moment..., in order to encourage the provision of more jobs for the relatively less-skilled by reducing their cost to employers...,
- mukauttamalla verotuksen vaikutusta työnantajiin, varsinkin siten että muut työnantajamaksut kuin palkka ovat tasapuolisia tai progressiivisia, eikä degressiivisiä kuten nykyään useimmissa tapauksissa. . .. jotta suhteessa heikommin koulutetuille työntekijöille luotaisiin yhä enemmän työpaikkoja alentamalla näistä työntekijöistä työnantajille koituvia kustannuksia.. .
— lowering the relative cost of labour with respect to the other production factors (capital, energy and non-energy inputs), for example by reducing the employers' social security contributions and increasing revenue through other means...'.
- vähentämällä työvoimakustannusten suhteellista osuutta verrattuna muihin tuotantopanoksiin (pääoma, energia ja muut tuotantopanokset), esimerkiksi alentamalla työnantajien maksamia sosiaaliturvamaksuja ja kartuttamalla tuloja muilla keinoilla. . ."
Among the measures advocated by the Essen European Council in December 1994 to improve the employment situation is that of 'reducing non-wage labour costs extensively enough to ensure that there is a noticeable effect on decisions concerning the taking-on of employees and in particular of unqualified employees' (2).
Eurooppa-neuvoston joulukuussa 1994 järjestetyn Essenin kokouksen antamiin työllisyystilanteen parantamissuosituksiin kuuluu myös "epäsuorien palkkakustannusten niin suuri alentaminen, että tämä alentaminen heijastuisi erityisesti heikommin koulutettujen työntekijöiden palkkaamista koskeviin päätöksiin" (2).
Likewise, the Madrid European Council in December 1995 considered it a priority to ensure 'a pattern of non-wage labour costs appropriate to unemployment-reducing objectives'.
Myös Euroopa-neuvoston joulukuussa 1995 järjestetyssä Madridin kokouksessa pidettiin ensisijaisena "välillisten työvoimakustannusten kehittymistä työttömyyden vähentämiseen tähtäävien tavoitteiden mukaisesti".
Elimination of the disincentives to employment in the Community is therefore a priority objective.
Työllisyyttä ehkäisevien tekijöiden poistaminen yhteisöstä on siis yksi ensisijaisista tavoitteista.
10. (') Decision of 5 December 1993.
5 päivänä joulukuilla 1993 annettu päätös.
Bulletin of the European Communities, Supplement 6/93, p.
Euroopan unionin tiedote, täydennysosa 6/93. s. 37.
131. () Essen European Council.
Eurooppa-neuvosto - Essen.
9 and 10 December 1994, Presidency conclusions.
9 ja K) päivänä joulukuuta 1994. puheenjohtajakauden loppupäätelmät, asiakirja SI (94) I 000.
State aid within the meaning of Article 92( 1 ).
Toimenpiteet eivät suosi "jotakin yritystä tai tuotannonalaa" eivätkä siis sisälly 92 artiklan I kohdassa mainittuihin valtiontukiin.
This remains the case even if the measures are targeted at certain categories of workers (low-wage employees, young people in their first job, the long-term unemployed, part-time workers).
Näin on kuitenkin, jos toimenpiteet kohdistuvat tiettyihin työntekijäryhmiin (esim. matalapalkkaiset, ensimmäisessä työpaikassaan olevat nuoret, pitkäaikaistyöttömät, osa-aikatyöntekijät).
However, the data thus published and the information gathered by the Commission in monitoring State aid — be it notified by Member States under Article 93(3) of the EC Treaty, the subject of a complaint lodged by competitors or from another source — reveal that this is not the case for all the measures.
Julkaistut tiedot ja komission valtiontukien valvontaa koskevan politiikkansa mukaisesti keräämät tiedot (esim. jäsenvaltioiden Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti tekemät ilmoitukset, kilpailijoiden valitukset tai muista lähteistä peräisin olevat tiedot) osoittavat kuitenkin, ettei jotakuta osapuolta suosivia toimenpiteitä aina jätetä valtiontukien soveltamisalan ulkopuolelle.
Some Member States have decided or plan to adopt measures which distort or threaten to distort competition 'by favouring certain undertakings or the production of certain goods'.
Tietyt jäsenvaltiot ovat ryhtyneet tai suunnittelevat ryhtyvänsä toimenpiteisiin, "jotka vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa".
Such measures do come under the State aid rules and are dealt with as such by the Commission.
Tällaiset toimenpiteet kuuluvat valtiontukia koskevien sääntöjen soveltamisalaan, joten niitä myös käsitellään valtiontukien tavoin.
Generally they are measures which are targeted at specific sectors of activity, specific regions or enterprises of a specific size.
Kyseiset toimenpiteet kohdistuvat pääasiassa tiettyihin toimialoihin, tietyille alueille tai tietyn kokoisiin yrityksiin.
The Commission is well disposed to some of them (see point 10 below).
Komissio on kannattanut joitakin näistä toimenpiteistä (katso jäljempänä olevaa 10 kohtaa).
The reasons put forward by Member States to justify the introduction of such aid measures are based on two types of considerations.
Jäsenvaltioiden esittämät syyt tukien käyttöönottoon perustuvat kahden tyyppisiin huomioihin.
On the one hand, the need to reduce public deficits in order to create a macroeconomic framework, which is favourable to growth and employment, does not allow them to adopt measures benefiting all firms.
Toisaalta julkisen vajeen pienentäminen, joka on kasvulle ja työllisyydelle suotuisien makrotaloudellisten olosuhteiden luomiseksi välttämätöntä, ei mahdollista kaikille yrityksille hyödyllisiin toimenpiteisiin ryhtymistä.
On the other, currency fluctuations within Europe have apparently led to adjustment difficulties for some sectors and regions in Member States whose currency remained stable.
Toisaalta Euroopan sisäiset valuuttakurssivaihtelut ovat aiheuttaneet eräissä jäsenvaltioissa, joiden valuuttakurssit ovat pysyneet vakaina, vaikeita joitakin aloja ja alueita koskevia sopeuttamisongelmia.
The Commission is aware of the pressure on public authorities to grant aid to certain firms in order to alleviate the dramatic situation on the labour market.
Komissio on tietoinen julkisen sektorin viranomaisiin kohdistetusta painostuksesta, jotta nämä myöntäisivät tietyille yrityksille tukia työmarkkinoilla vallitsevan vaikean tilanteen korjaamiseksi.
However, it must also draw Member States' attention to the risk which this kind of aid carries for the proper functioning of the internal market and thus for the competitiveness of European industry and long-term job creation.
Komissio on kuitenkin velvollinen kiinnittämään jäsenvaltioiden huomion haittoihin, joita tuista saattaa olla sisämarkkinoiden moitteetomalle toiminnalle, Euroopan teollisuudelle ja pitkäaikaisten työpaikkojen luomiselle.
Thus, in its communication on 'The impact of currency fluctuations on the internal market' ('). the Commission, while acknowledging the difficulties which result for the Union's economy, insisted on the need to tackle the causes of currency fluctuations and stressed the dangers of measures aimed at correcting their effects on the sectors and regions concerned.
Komission tiedonannossa Valuuttakurssivaihtelujen vaikutus sisämarkkinoihini1) korostetaan, tiedostaen täysin toimenpiteestä unionin taloudelle aiheutuvat vaikeudet, tarvetta puuttua valuuttakurssivaihteluiden syihin sekä painotetaan, että toimenpiteet, joilla pyritään korjaamaan valuuttakurssivaihtelujen vaikutuksia niiden kohteeksi joutuneilla aloilla ja alueilla, saattavat pahentaa ongelmia.
In particular it considered that 'it cannot be ruled out that severe currency turmoil can make sectors or regions already affected by structural or cyclical crises even more fragile.
Komissio arvioi erityisesti, että "On otettava huomioon se mahdollisuus, että erityisen voimakkaat valuuttakurssivaihtelut voivat heikentää entisestään niitä aloja tai alueita, joilla jo on rakenteellisia vaikeuksia.
However, monetary fluctuations cannot be used to justify any violation of Community mechanisms or rules.
Valuuttakurssivaihteluilla ei kuitenkaan voida perustella olemassaolevien yhteisön sääntöjen ja järjestelmien rikkomista.
If these fluctuations were to aggravate the difficulties of a sector or region appreciably, their effects would be examined, like the effects of any other cause, within the limits of the existing Community rules and mechanisms.
Jos osoittautuisi, että nämä vaihtelut pahentaisivat huomattavasti jonkin alan tai alueen vaikeuksia, olisi tarpeen tutkia niiden vaikutuksia kuten minkä tahansa muun syyn aiheuttamia vaikutuksia voimassa olevien yhteisön sääntöjen ja järjestelmien rajoissa.
In no circumstances shall this examination put into question either the allocation of structural funds between Member States or between objectives, or their programming rules.
Tämä tarkastelu ei missään tapauksessa saa johtaa jäsenvaltioille ja kohteille rakennerahastoista myönnettyjen varojen tai niiden ohjelmointisääntöjen asettamiseen kyseenalaiseksi.
At any event, the Commission will seek to ensure strict application of the rules governing the functioning of the internal market in its entirety and a regime of undistorted competition.
Komissio valvoo kaikissa olosuhteissa sen takaamista, että koko sisämarkkinoiden toimintaa koskevia sääntöjä ja vääristelemätöntä kilpailujärjestelyä sovelletaan tiukasti.
The introduction of anticompetitive practices in the form of limits on parallel imports or State aid linked to exchange-rate movements (except in the case mentioned at point 19 (4)) would clearly contravene Community rules on competition and would not conform to internal-market rules.
Kilpailunvastaisten käytäntöjen toteuttaminen valuuttakurssien muutoksiin liittyvää rinnakkaistuontia tai valtiontukea rajoittamalla (lukuun ottamatta 19 kohdassa mainittua tapausta!4)
I ') For the agricultural sector, see Article 42 of the Treaty.
Katso perustamissopimuksen 42 artiklaa maatalousalan osalta.
THE GUIDELINES ON AID TO EMPLOYMENT
Ne tekisivät siten tyhjäksi ponnistelut sisämarkkinoiden toteuttamiseksi.
In order to make clear to Member States which criteria it uses to determine whether State aid measures for employment are compatible with the common market, in July 1995 the Commission adopted its guidelines on aid to employment (5), which it has notified to Member States.
Tiedottaakseen jäsenvaltioille perusteista, joita käytetään päätettäessä työllisyyden tukemiseen tarkoitettujen valtiontukien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, komissio hyväksyi heinäkuussa 1995 "Luonnoksen työllisyystuen suuntaviivoista" ('), jonka se toimitti jäsenvaltioille.
Aid to create jobs is viewed favourably when granted to small and mediumsized firms or to assisted regions.
Komissio asennoituu myönteisesti tukeen, jonka tarkoituksena on uusien työpaikkojen luominen pk­yrityksissä tai aluetukeen oikeutetuilla alueilla.
The same applies to aid intended to encourage firms to take on certain groups of workers experiencing particular difficulties entering or reentering the labour market and to aid to promote job sharing.
Kyseinen myönteinen suhtautuminen koskee näiden kahden lisäksi tukea, joka on tarkoitettu edistämään eräiden sellaisten työntekijäryhmien työhönottoa, joilla on erityisiä vaikeuksia työmarkkinoille pääsyssä tai sinne palaamisessa, sekä tukea, jonka tarkoituksena on työnjakaminen.
However, aid to maintain jobs is acceptable in only a limited number of cases (''), i.e. where:
Työpaikan turvaamiseen tarkoitettu tuki on sallittu vain seuraavissa tapauksissa(''):
— the circumstances described in Article 92(2)(b) apply,
­ 92 artiklan 2 kohdan b alakohdan määräysten mukaisissa olosuhteissa;
— it relates to regions covered by Article 93(3)(a),
­ 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla alueilla;
— it relates to the rescue or restructuring of an ailing firm; however, it must in such circumstances be notified according to the relevant guidelines (7) and meet the conditions they lay down.
­ vaikeuksissa olevan yrityksen pelastamiseen ja rakenneuudistukseen. Niistä on ilmoitettava, ja ne arvioidaan komission suuntaviivoissa asiasta (7) vahvistettujen suuntauksien mukaan.
EMPLOYMENT-SUPPORT MEASURES WHICH ARE NOT COVERED BY THE STATE AID RULES
TYOLLISYYSTUK1TOIMENPITEET, JOTKA EIVÄT KUULU VALTIONTUKEA KOSKEVIEN SÄÄNNÖSTEN SOVELTAMISALAAN
For budgetary reasons, Member States which wish to implement measures of this nature are often required to target them carefully according to their cost.
Jäsenvaltiot, jotka suunnittelevat tämäntyyppisiä toimenpiteitä, joutuvat taloudellisista syistä usein kohdistamaan ne oman tarkan harkintansa mukaan.
However, the fact that employment-support measures are targeted does not necessarily imply that they are covered by Article 92( 1 ).
Toimenpiteiden kohdistaminen työllisyyden edistämiseen ei kuitenkaan välttämättä merkitse, että toimenpiteet kuuluvat 92 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Toimenpiteet kuuluvat valtiontukea
It is only if targeting favours certain undertakings or the production of certain goods by excluding others (which otherwise are subject to the same objective conditions in relation to the general system of social contributions) that the State aid rules enter into play.
koskevien säännösten soveltamisalaan vain, jos niiden kohdistamisella suositaan tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotantoja ja jätetään ennalta ulkopuolelle yrityksiä ja tuotantoja, jotka ovat sosiaaliturvajärjestelmään nähden samassa asemassa kuin ensin mainitut yritykset.
The fact that measures benefit certain firms or sectors more than others does not necessarily result in their falling within the scope of the competition rules.
Se. että jotkut toimenpiteet hyödyttävät enemmän tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä aloja kuin toisia, ei välttämättä johda niiden kuulumiseen kilpailusäännösten soveltamisalaan.
For example, measures to reduce labour taxation for all firms have a relatively greater effect for labour-intensive industries, while the reduction of taxation on capital tends to favour capital-intensive industries. In neither case do such measures constitute State aid.
Toimenpiteillä, joilla pyritään antamaan työllisyyttä tukevia verohelpotuksia kaikille yrityksille, on suhteessa tärkeämpi merkitys työvoimavaltaisille teollisuudenaloille, kun taas pääomaa koskevilla verohelpotuksilla on taipumus suosia pääomavaltaisia teollisuudenaloja kuulumatta kuitenkaan valtiontukien piiriin.
While measures targeted at a particular industry will be regarded as State aid, the same is not true for measures targeted at certain categories of employees, e.g. less qualified or low-wage employees, provided they apply automatically without discrimination between firms. Moreover, modulating the extent to which charges are reduced (or the scale of direct financial support) depending on the personal
Vaikka toimialakohtaiset toimenpiteet määritellään valtiontueksi, ei sama koske tiettyihin työntekijäryhmiin, esimerkiksi vähemmän koulutettuihin tai matalapalkkaisiin, kohdistuvia toimenpiteitä sikäli kuin toimenpiteitä sovelletetaan automaattisesti suosimatta tiettyjä yrityksiä.
Indeed, such measures form part of a policy of reforming the very structure of social security contributions.
Tämän kaltaiset toimenpiteet ovat rakenneuudistuksen kannalta osa sosiaaliturvamaksujen alentamispyrkimyksiä.
An examination of average wages per employee reveals major differences between the various economic sectors.
Eri toimialojen työntekijöiden keskipalkkojen tarkasteleminen paljastaa merkittäviä eri alojen välisiä eroja.
Thus, wages in the basic chemical, oil-refining, office-equipment and computer sectors are on average twice as high as those in the textile industry and three times as high as those in the footwear/clothing and hotel/restaurant sectors (").
Peruskemianteollisuuden, öljynjalostusteollisuuden, konttorikoneiden valmistusteollisuuden ja tietojenkäsittelyalan palkat ovat keskimäärin kaksi kertaa suuremmat kuin tekstiiliteollisuuden palkat ja noin kolme kertaa suuremmat kuin kenkä- ja valmisvaateteollisuuden tai majoitus- ja ravitsemusliikealojen palkat (K).
Measures targeted at low wages would therefore have much greater effects in the latter than in the former, but would still not constitute State aid.
Alhaisiin palkkoihin kohdistuvilla toimenpiteillä on siksi selkeästi merkittävämpi vaikutus viimeksi mainittuihin aloihin kuin ensin mainittuhin aloihin, vaikka nämä toimenpiteet eivät kuulukaan valtiontukiin.
Finally, the possibilities offered by the new de minimis rule adopted by the Commission ('') should not be forgotten.
Lopuksi on syytä muistuttaa mieliin komission omaksuman vähämerkityksistä tukea koskevan uuden säännön ("de minimis") C) tarjoamat mahdollisuudet.
In its recent communication, the Commission fixed the amount of aid below which Article 92( I ) of the Treaty could be considered inapplicable in view of the lack of noticeable effects on trade between Member States at ECU 100000 per firm over a period of three years.
Komissio määrittää uudessa tiedonannossaan vähämerkityksisen tuen suurimmaksi mahdolliseksi kokonaismääräksi kolmen vuoden ajanjaksolla 100 000 ecua. jota pienempään tukimäärään yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohtaa ei siis sovelleta, koska on ilmeistä, ettei kyseistä summaa piennempi tukimäärä uhkaa vääristää kilpailua ja kauppaa jäsenvaltioiden välillä huomattavalla tavalla.
It is clear from the guidelines on aid to employment that the Commission has confirmed its consistently less favourable view of aid targeted at specific sectors, in particular at 'sensitive sectors experiencing overcapacity or in crisis' ('")· However, the Commission's impression is that it is these sectors which are particularly concerned by the targeted measures implemented or planned by Member States.
Työllisyystuen suuntaviivoista käy selvästi ilmi, että komissio ei asennoidu myönteisesti tietyille aloille, erityisesti "herkkinä ylikapasiteetti- tai kriisialoina" ('") pidetyille, kohdistuviin investointitukiin. Komissio toteaa kuitenkin, että jäsenvaltioiden toteuttamat tai suunnittelemat toimenpiteet koskevat usein erityisesti näiltä aloja.
The Commission's negative stance towards aid for employment targeted at these sectors is based on the following observations:
Komission kielteinen asennoituminen näille aloille kohdistuviin työllisyystukiin perustuu seuraaviin havaintoihin:
— 'sectors' in a situation of overcapacity or in crisis are those in which demand for Community products is stagnating or indeed falling.
- Ylikapasiteetti- tai kriisialoilla yhteisössä tuotettavien tuotteiden kysyntä joko pysyy muuttumattomana tai taantuu.
Any drop in production costs for certain operators in these sectors generally has the effect of transferring difficulties — and unemployment problems — directly and on a large scale to competitors which do not enjoy such advantages.
Tuotantokustannusten alentaminen näiden alojen tiettyjen toimijoiden osalta johtaa yleensä vaikeuksien ja työttömyysongelmien suoraan ja laajamittaiseen siirtämiseen kilpaileville yrityksille, jotka eivät saa vastaavia tukia.
The effects on competition and trade are thus particularly harmful.
Toimenpiteistä aiheutuvat vaikutukset kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kaupankäyntiin ovat siis erityisen haitallisia.
From a Community point of view, there is. more often than not, no net creation of jobs: any jobs created or maintained artificially in one Member State are jobs which disappear in another,
Komission näkökulmasta työpaikkojen luomisella ei ole välitöntä vaikutusta: jossakin jäsenvaltiossa mahdollisesti keinotekoisesti luodut tai säilytetyt työpaikat aiheuttavat työpaikkojen katoamisen toisessa jäsenvaltiossa.
— sensitive sectors are those in which intraCommunity trade is significant and in which competition is particularly keen.
- "Herkät" alat ovat yhteisön sisäiselle kaupankäynnille tärkeitä aloja, joilla kilpailu on erityisen kovaa.
Any aid granted by a Member State to firms in such sectors therefore directly affects trade between Member States and greatly distorts competition,
Jäsenvaltioiden näiden alojen yrityksille myöntämät tuet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kaupankäyntiin ja vääristävät kilpailua merkittävällä tavalla.
— the effects described above lead to a situation in which Member States try to outdo each other in the aid they grant (").
- Edellä mainitut vaikutukset johtavat tukien kilpatarjonnan uhkaani").
The result of this is sizeable public expenditure which neither tackles the root of the problem nor corrects the effects at Community level,
Ne aiheuttavat siis julkisten varojen tuhlausta edistämättä ongelman ratkaisemista tai korjaamatta ongelmasta aiheutuvia seuraamuksia yhteisön tasolla.