natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A perceived need for public services and social protection measures to be reshaped to cope with restricted resources and increased demand, and to reduce pressure by mobilizing greater self­help.
Tietoisuus siitä, että julkisia palveluja ja sosiaalisen suojelun toimenpiteitä on uudistettava rajoitettujen resurssien ja lisääntyvän kysynnän vuoksi ja että painetta on vähennettävä kannustamalla ihmisiä aiempaa suurempaan omatoimisuuteen.
A perceived need for widespread democratic support for the legitimacy and efficacy of the European role in social policy and legislation.
Tietoisuus siitä, että EU:n oikeutettua ja tehokasta roolia sosiaalipolitiikassa ja ­lainsäädännössä on tuettava laajasti ja demokraattisesti.
The Foundation's Citizen Action research, which took place between 1987 and 1992, showed that citizen participation in practice takes place largely through the local community sector ­ the range of small autonomous groups and networks which can be found to one degree or another in every locality.
Säätiön kansalaistoimintatutkimus vuosina 1987­1992 osoitti, että kansalaisten osallistuminen tapahtuu käytännössä suurelta osin paikallistasolla; erilaisissa pienissä riippumattomissa ryhmissä ja verkostoissa, joita löytyy vaihtelevassa määrin joka asuinalueelta.
Their activities are, for many individuals, a necessary stepping stone between the privacy of the household and access to some form of public life.
Niiden toiminta on monille ihmisille välttämätön silta kodin yksityisyyden ja jonkinlaisen julkisen toiminnan välillä.
Local community action can make an important economic contribution not only through a certain amount of job creation but also through cost­saving and the direct productivity of mutual aid.
Paikallisyhteisöjen toiminnalla voi olla merkittävä taloudellinen vaikutus: se ei ainoastaan luo tietyssä määrin uusia työ­paikkoja vaan säästää myös kustannuksia ja aikaansaa suoraan keskinäistä apua.
Awareness of the importance of this 'local factor' in economic and social policy has been increasing.
Tämän "paikallisen tekijän" merkityksen tiedosta­minen talous­ ja sosiaalipolitiikassa on viime aikoina lisääntynyt.
The involvement and participation of residents and citizens in achieving the objectives of EU programmes and initiatives has become more evident in EU documents from the White Papers on Social Policy and on Growth, Competitiveness and Employment, through the Report of the Comité des Sages and the recent Communications on Social Protection and on the Role of Voluntary Organizations and Foundations.
Asukkaiden ja kansalaisten osallistuminen ja osallisuus EU:n ohjelmien tavoitteisiin ja aloitteisiin on tullut yhä selvemmin esille EU:n asiakirjoissa, kuten sosiaalipolitiikkaa sekä kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevissa valkoisissa kirjoissa, viisaiden komitean raportissa ja viimeaikaisissa tiedonannoissa sosiaalisesta suojelusta sekä yhdistysten ja säätiöiden tukemisesta Euroopassa.
Amongst other roles, the community sector has an important contribution to make in increasing people's employability.
Muiden tehtäviensä ohella paikallisyhteisöt voivat lisätä merkittävällä tavalla myös ihmisten työllistettävyyttä.
This can be summarized as five functions:
Tiivistäen tämän voidaan katsoa tapahtuvan viidellä eri tavalla:
The research concluded that local community action was of universal importance. But activity is often very patchy.
Tutkimuksen päätelmissä todettiin, että paikallisyhteisöjen toiminnalla on yleismaailmallista merkitystä mutta että tämä toiminta on usein hyvin satunnaista.
Whether the sector has any coherence, collective public voice and momentum of development depends on its degree of self­consciousness and may be critically affected by whether there are local umbrella groups or projects which purposefully help to develop and co­ordinate the sector.
Tämän sektorin yhtenäisyys, sen kyky saattaa äänensä kuuluville sekä muutosvoima riippuvat siitä, miten hyvin se tiedostaa oman asemansa, ja ratkaiseva vaikutus voi olla myös sellaisten paikallisten kattojärjestöjen tai hankkeiden olemassaololla, jotka edistävät tärkeällä tavalla tämän sektorin kehittämistä ja koordinointia.
However, it is functioning well below its potential in most localities, because of lack of recognition and support.
Tällä hetkellä tämä sektori ei useimmissa yhteisöissä kuitenkaan käytä koko potentiaaliansa, koska sen merkitystä ei riittävästi tunnusteta eikä se saa riittävästi tukea.
The significance of these findings is that it became clear that policy makers and project designers need to focus more on certain local realities:
Tämä osoittaa selvästi, että päättäjien ja hankkeista vastaavien on keskityttävä yhä enemmän tiettyihin paikallisiin realiteetteihin:
considered by all those concerned with maximizing local community involvement and active citizenship in Europe:
järjestötoiminnan pyörittämisessä (ja joista monet muistuttavat pienen yrityksen hoitamisessa tarvittavia taitoja), lisäämään paikallisyhteisöjen toimintaa ja kansalaisaktiivisuutta Euroopassa, osoitetaan erityisesti seuraavat ehdotukset:
• social policy could be more explicit in recognizing the locality as the primary setting for implementation;
• Sosiaalipolitiikassa voitaisiin selkeämmin tunnustaa, että täytäntöönpanon on tapahduttava ensisijaisesti asuinalueiden puitteissa.
• there could be specific policies for developing the local community sector;
• Paikallisyhteisöjen toimintaa voitaisiin kehittää omilla erityistoimenpiteillä.
A strategy for local participation
Strategia paikallistason osallistumiselle
• approaches to active citizenship should begin with a clear concept of the objective nature of the local community sector; baselines should be set in terms of present levels of participation, and targets in terms of improved levels;
• Kansalaisaktiivisuuden tarkastelun perustana pitäisi olla selkeä käsitys tämän sektorin objektiivisesta luonteesta. Lähtökohtana olisi oltava nykyinen osallistumistaso ja päämäärät tätä korkeammalla.
• projects which aim to maximize citizen participation should adopt a firmer framework for planning and evaluation: participation should be defined firstly as inhabitants' participation in the local community sector, i.e. their own associations, and secondly as represent­ation in official decision­making;
• Kansalaisten osallistumisen lisäämiseen tähtäävissä hankkeissa olisi omaksuttava tarkat suunnittelu­ ja arviointiperiaatteet: osallistuminen olisi aluksi määriteltävä asukkaiden osallistumiseksi paikallisella tasolla eli omissa yhdistyksissään ja sitten vasta edustukseksi virallisessa päätöksenteossa.
The paper shows the relationship between active citizenship in a general sense and community involvement in official initiatives such as regeneration programmes.
Tämä yhteenveto havainnollistaa sitä, miten kansalaisaktiivisuus sen yleisessä merkityksessä liittyy paikallisyhteisöjen osallistumiseen talouden elvytysohjelmien kaltaisiin virallisiin aloitteisiin.
It is shown that all branches of social policy have something to gain from becoming more aware of, and supportive towards, local community organizations.
Yhteenvedosta käy ilmi, että kaikille sosiaalipolitiikan aloille on etua siitä, että ne tutustuvat paremmin ja suhtautuvat kannustavammin paikallisyhteisöjen järjestötoimintaan.
These are endemic everywhere but often at a low level of development owing to long neglect in policy and a general lack of public awareness of their collective significance.
Näitä järjestöjä tavataan kaikkialla, mutta ne ovat usein kehittymättömiä, koska niitä on pitkään laiminlyöty politiikassa ja koska niiden laajempi merkitys tiedostetaan yleensä huonosti.
• measures to increase job creation could be supplemented by measures to facilitate transitions from voluntary activity to paid work and combinations of paid and unpaid work;
• Toimenpiteitä uusien työpaikkojen luomiseksi voitaisiin täydentää toimenpiteillä, jotka helpottavat siirtymistä vapaaehtoistyöstä palkkatyöhön sekä palkallisen ja palkattoman työn yhdistämistä.
• the concept of training should be widened to include job­readiness and improved employability through building confidence and skills through participation in local community activity.
• Koulutuksen määritelmää olisi laajennettava siten, että siihen kuuluisi työvalmiuden ja työllistettävyyden parantaminen itseluottamusta ja kykyjä kasvattamalla, mikä voitaisiin toteuttaa osallistumalla paikallisyhteisöjen toimintaan.
■ Where next?
■ Miten tästä eteenpäin?
Making community sector development a social policy goal reveals a need and an opportunity to look at social policy in a new light.
Se, että paikallisyhteisöjen toiminnan kehittäminen nostetaan yhdeksi sosiaalipolitiikan tavoitteeksi, luo tarpeen mutta myös tilaisuuden tarkastella sosiaalipolitiikkaa uudessa valossa.
Therefore this paper ends not with a full stop but with the opening out of new horizons and the realization of what more wc need to know, namely:
Tästä eteenpäin on jatkettava tiedon etsintää erityisesti sen selvittämiseksi,
At the same time, official initiatives such as local development programmes seek to enlist the participation of representatives of the local community in plans for improvement and yet are often unclear as to how to achieve this objective.
Paikallisten kehittämisohjelmien kaltaisissa virallisissa aloitteissa pyritään houkuttelemaan paikallisia edustajia mukaan suunnittelemaan tarvittavia parannuksia, mutta keinot päästä tähän päämäärään eivät useinkaan ole selvillä.
Whilst only a small number of local residents can become directly involved in such initiatives, the key to success is to take a strategic view of the sector of local community groups and volun­tary organizations.
Vaikka vain pieni osa asukkaista voi osallistua suoraan tällaisiin aloitteisiin, ratkaisevan tärkeää onnistumisen kannalta on strategisen näkemyksen muodostaminen paikallisten kansalais­ ja vapaaehtoisjärjestöjen muodostamasta sektorista.
By building up their capacity both individually and through networks, these organizations can provide opportunities for participation at many different levels.
Jos niiden kapasiteettia saadaan kasvatettua sekä yksittäin että verkostojen avulla, ne voivat tarjota osallistumismahdollisuuksia monilla eri tasoilla.
On the basis of a stronger sector, community representation on public programmes can be linked to increased activity on many different issues amongst the local population as a whole.
Nykyistä vahvemman sektorin avulla paikallinen edustus julkisissa ohjelmissa voisi lisätä aktiivisuutta monissa eri kysymyksissä koko paikallisen väestön keskuudessa.
• how far local community involvement is now part of regeneration policy in the various EU and Member State programmes;
• kuinka suuressa määrin paikallisyhteisöjen toiminta kuuluu nykyään taloudelliseen elvytyspolitiikkaan EU:n ja jäsenvaltioiden erilaisissa ohjelmissa.
• what basis exists for recognition of the local community sector in the different Member States;
• missä määrin tämä sektori tunnustetaan jäsenvaltioissa.
The paper concludes that the fostering of the local community sector should become a standard component in socio­economic policy, and provides pointers to emerging questions about how this could be implemented and the ways in which it would complement other current changes in social policy.
Tutkielman päätelmissä todetaan, että tätä sektoria olisi vahvistettava osana normaalia talous­ ja sosiaalipolitiikkaa, sekä annetaan viitteitä siitä, kuinka tämä voitaisiin toteuttaa ja kuinka se voisi täydentää muita sosiaalipolitiikassa parhaillaan käynnissä olevia muutoksia.
In particular it highlights propositions that could be
Niille, jotka ovat kiinnostuneita
• what models of the local economy could be established to take account of both paid and unpaid work and the relationship between them.
• miten voitaisiin laatia paikallistalouksien malleja, jotka ottavat huomioon sekä palkallisen että palkattoman työn ja niiden väliset suhteet.
PUBLICATIONS
LISÄTIEDOT
FOR FURTHER INFORMATION
MUITA AIHEESEEN LITTYVIÄ JULKAISUJA
For further information on this project, please contact: Teresa Renehan European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland. Tel: ++ 353 1 204 3100 Fax: ++ 353 1 282 6456 E-mail : teresa.renehan@eurofound.ie
Lisätietoja tästä hankkeesta antaa: Teresa Renehan Euroopan elin- ja työoloj'en kehittämissäätiö Wyattville Road Loughlinstown Co. Dublin, Irlanti
Copyright: European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions.
Copyright: Euroopan elin­ ja työolojen kehittämissäätiö.
Reproduction is authorised, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged and a copy is sent to the Foundation.
Jäljentäminen on sallittua muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin, jos lähde mainitaan ja säätiölle lähetetään kappale.
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland. Tel: ++353 1 2043100 lax: ++ 353 1 2826456/2824209; E-mail : postmaster@eurofound.ie
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö Wyattville Road, Loughlinstown, Co.
Programme of Work for
Vuoden Ί 998 työohjelma
*• * * for the Improvement of Living and Working
Euroopan elinja työolojen kehittämissäätiö
Programme of Work for 1998
VUODEN 1998 TYÖOHJELMA
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland Tel: +3531 204 3100 Fax: +353 1 282 6456
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö Wyattville Road, Loughlinstown, Co.
© European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, 1998
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1998 ISBN 92-828-281 31 © Euroopan elinja työolojen kehittämissäätiö, 1998
For rights of translation or reproduction, applications should be made to the Director, European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland.
Käännös- tai kopiointianomus pyydetään lähettämään säätiön johtajalle osoitteella: Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Irlanti.
This document gives a summary of the activities planned by the Foundation in 1998, within the framework of its four-year rolling programme 1997-2000 "Facing up to the challenges of European society".
Tämä julkaisu esittää yhteenvedon toiminnasta, jota säätiö on suunnitellut vuodelle 1998 osana nelivuotista ohjelmaansa 1997-2000 "Euroopan yhteiskunnan haasteiden edessä".
The preparation and the decision on the Foundation's programme of work for 1998 coincided with major developments for the European Union particularly important for the improvement of living and working conditions in Europe:
Säätiön ohjelman laatiminen ja sitä koskevat päätökset sattuivat yhteen sellaisten Euroopan unionia koskevien merkittävien tapahtumien kanssa, joilla on erityistä merkitystä Euroopan elin- ja työolojen kehittämiselle, eli
• the new provisions agreed in Amsterdam (18 June 1997) on a new Treaty of the European Union;
• Amsterdamissa 18. kesäkuuta 1997 hyväksytyt uudet määräykset Euroopan unionin uudesta perussopimuksesta
• the first European Jobs Summit which took place in Luxembourg (20-21 November 1997).
• työllisyyshuippukokous 20.-21. marraskuuta ensimmäinen Luxemburgissa 1997.
We believe that these developments will increase the relevance of the Foundation's work for the future progress of European Union policy.
Uskomme, että nämä tapahtumat kasvattavat säätiön työn merkitystä Euroopan unionin politiikan tulevassa kehityksessä.
Clive Purkiss, Director
Clive Purkiss, Johtaja
Eric Verborgh, Deputy Director
Eric Verborgh, Apulaisjohtaja
Facing up to the challenges of European society - A programme for 1997-2000 lobalisation of the market, the impact of the information society, demographic and structural change and a persistently high level of unemployment; together these
Eurooppalaisen yhteiskunnan haasteiden edessä - ohjelma vuosiksi 1997-2000 laailmanlaajuiset markkinat, tietoyhteiskunta, väestötieteelliset ja rakenteelliset muutokset ja jatkuvasti I korkeana pysyvä työttömyys ovat tekijöitä, jotka yhdessä luovat ennennäkemättömiä paineita Euroopan unionin talous- ja yhteiskuntarakenteille.
In this context, the Foundation has examined the contribution it can make to the planning and establishment of better living and working conditions as we move towards the 21st century.
Tämän tosisasian edessä säätiö on tutkinut mahdollisuuksiaan osallistua parempien elin- ja työolojen luomiseen lähestyessämme vuotta 2000.
Employment will be the key focus for its future work.
Työllisyys on jatkossa säätiön keskeinen tutkimuskohde.
The related critical situation in the welfare state, coupled with the need to ensure social solidarity, link six major challenges to which the Foundation will give priority attention:
Työllisyyteen liittyvä hyvinvointivaltion kriisi ja yhteiskunnallisen solidaarisuuden tarve yhdistävät ne kuusi suurta haastetta, jotka säätiö aikoo nyt asettaa etusijalle:
□ Employment □ Equal opportunities □ Health and well-being
Q kestävä kehitys □ sosiaalinen yhteenkuuluvuus □ osallistuminen
Ü Sustainable development □ Social cohesion Ü Participation
Ü työllisyys □ tasa-arvo □ terveys ja hyvinvointi
The activities of the Foundation over the four years to the year 2000 will address the six challenges in an integrated way, taking into account the relationships and links between major factors of
Säätiön toiminta vuoteen 2000 johtavan neljän vuoden aikana keskittyy näihin kuuteen haasteeseen ottaen huomioon sellaiset suurten muutostekijöiden väliset suhteet ja yhteydet, jotka vaikuttavat Euroopan elin- ja työolojen laatuun.
1998 change affecting the quality of living and working conditions in Europe.
VUODEN 1998
It is comprised of representatives from government, the European Commission and employer and worker organisations in Member States.
Se koostuu hallituksen, Euroopan komission sekä jäsenvaltioiden työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen edustajista.
It is the authority responsible for the development of the programme. Through wide and inter-active consultation within its representatives groups it keeps the programme grounded firmly in reality.
Hallintoneuvosto on vastuussa ohjelman suunnittelusta, ja laajat, vuorovaikutteiset neuvottelut sen jäsenten eturyhmien kanssa pitävät ohjelman tiukasti kiinni todellisuudessa.
It is in this way that the Foundation effectively contributes to European policy-making.
Näin säätiö myötävaikuttaa aktiivisesti päätöksentekoon Euroopassa.
The Foundation was established by the Council of Ministers in 1975 under the following regulation:
Säätiö perustettiin vuonna 1975 ministerineuvoston asetuksella. Sen mukaan
The aim of the Foundation shall be to contribute to the planning and establishment of better living and working conditions through action designed to increase and disseminate knowledge likely to assist this development.
"Säätiön päämääränä on edistää parempien elin- ja työolojen suunnittelua ja luomista toimilla, joilla on tarkoitus kehittää ja levittää tätä kehitystä tukevaa tietämystä.
With this aim in view, the task of the Foundation shall be to develop and pursue ideas on the mediumand long-term improvement of living and working conditions in the light of practical experience and to identify factors leading to change.
Tässä tarkoituksessa säätiön tehtävinä on käytännön kokemusten perusteella kehittää ja syventää pohdintaa elinympäristön ja työolojen keskipitkän ja pitkän aikavälin parantamisesta sekä tunnistaa muutokseen johtavat tekijät."
(Council Regulation (EEC) no. 1365/75 of 26 May 1975, Article 2)
(Neuvoston asetus (ETY) N:o 1365/75, annettu 26. toukokuuta Τ 975, 2 artikla)
Employment challenge
Työllisyyshaaste
Equal opportunities challenged
Tasa-arvohaaste
Health and well-being challenge
Terveyden ja hyvinvoinnin haaste
Sustainable development challenge
Kestävän kehityksen haaste
Social cohesion challenge
Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden haaste 24
Participation challenge
Osallistumishaaste
Transversal projects
Poikittaisprojektit
Debate and discussion activities
Keskustelutoiminta
European Industrial Relations Observatory
Euroopan työelämän suhteiden seurantakeskus
Information and dissemination activities
Tietopalvelu ja viestintä
Introduction or the European Union, 1998 will be a pivotal year during which a number of major developments are expected.
JOHDANTO uosi 1998 on käänteentekevä vuosi Euroopan unionille, sillä odotettavissa on joukko suuria muutoksia.
Among these, the ratification of the Amsterdam Treaty, the start of the negotiations for future enlargement, and the launch of the Euro are all events with a determining effect on the future of European society.
V neuvottelujen aloittaminen ja euron liikkeellelasku ovat kaikki tapahtumia, joilla on ratkaiseva vaikutus eurooppalaisen yhteiskunnan tulevaisuudelle.
At the same time, employment and labour market policies are being developed, at European as well as at national level, aiming at the reduction of unemployment, at job creation, and at the development of a well educated and well trained workforce.
Samaan aikaan sekä Euroopan että kansallisella tasolla suunnitellaan työvoima- ja työmarkkinapolitiikkaa, jonka tarkoituksena on vähentää työttömyyttä, luoda työpaikkoja ja tuoda markkinoille hyvin koulutettua, osaavaa työvoimaa.
At the first European Jobs Summit (Luxembourg, 20-21 November 1997), the European Council decided on a new approach to the employment challenge and guidelines for 1998 aiming at the four pillars proposed by the Commission:
Ensimmäisessä työllisyyshuippukokouksessa (Luxemburg, 20.-21. marraskuuta 1997) Euroopan unionin neuvosto päätti uudesta lähestymistavasta työllisyyshaasteeseen ja vahvisti vuodeksi 1998 suuntaviivat, joiden avulla pyritään saavuttamaan seuraavat neljä komission ehdottamaa tavoitteita:
• developing entrepreneurship;
• työllistettävyyden parantaminen
• encouraging adaptability in businesses and their employees;
• yrittäjyyden kehittäminen niiden työntekijöiden sopeutumiskyvyn
• strengthening the policies for equal opportunities.
• yritysten ja edistäminen
The four-year rolling programme "Facing up to the challenges of European society", as summarised in the preface, was designed in such a way that the Foundation's accumulated knowledge will, at the turn of the century, provide indications to be used in the policy making process towards the planning and establishment of better living and working conditions.
• tasa-arvopolitiikan vahvistaminen jatkuva nelivuotisohjelma "Eurooppalaisen yhteiskunnan haasteiden edessä", joka esiteltiin lyhyesti saatesanoissa, tähtää siihen, että säätiöön ajan mittaan karttunut tietämys voi vuosisadan vaihtuessa antaa viitteitä käytettäväksi parempien työ- ja elinolojen suunnittelua ja toteuttamista koskevassa päätöksenteossa.
In that perspective, the current programme aims at anticipating issues which will (or at least might) appear (or continue to be) on future political agendas.
Tämän vuoksi nykyisessä ohjelmassa pyritään ennakoimaan kysymyksiä, jotka esiintyvät (tai ainakin saattavat esiintyä) tulevissa(kin) politiikan linjauksissa.
It has, indeed, been prepared in order to initiate, follow up or complete the necessary research developments in that respect.
Ohjelma onkin laadittu tähän tarvittavan tutkimustyön käynnistämiseksi, jatkamiseksi tai loppuun saattamiseksi.
Examining the programme planned for 1998, it appears that, whilst addressing, in an integrated way, the six challenges of the Foundation's four-year programme, most activities could be grouped around two main headings: employment and the role of the social partners.
Vuodelle 1998 suunnitellun ohjelman tarkastelu osoittaa, että vaikka siinä käsitellään yhtenäisellä tavalla säätiön nelivuotisohjelman kuutta haastetta, useimmat toiminnot voitaisiin jakaa kahden pääotsikon alle: työllisyys ja työmarkkinaosapuolten rooli.
Q Employment
□ Työllisyys