natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although continued job creation will ensure that unemployment remains on a downward trend, the number of unem­ployed remains at a fairly high level, suggesting persistent structural problems in the labour market.
Siihen vaikuttivat tuontihintojen huomattava nousu, suuret palkankorotukset kireillä työmarkkinoillaja jotkin tilapäiset maakohtaiset tekpt, kuten jalostamattomien elintarvikkeiden hintojen nousu.
Consumer prices surged last year, with an economic situation close to overheating being compounded by the oil price hike, but are expected to come down to a rate of just above 2 per cent in 2001 and to slow further in 2002.
Vaikka hintapaineiden odotetaankin helpottavan tämän vuoden aikana, keskimääräisen inflaation odotetaan nousevan yli 3 prosenttiin vuonna 2000 mutta hidastuvanjälleen alle tuon tason vuonna 2002.
A thriving telecommunications equipment industry is the prime factor behind the strong performance of the Finnish economy in recent years.
Vahva kotimainen kysyntä on Portugalissa johtanut viime vuosina huomattavaan maksutaseen epätasapainoon.
However, the very strong reliance on this industry for the overall evolution of the economy is not without risks.
Sen korjaaminen on ehdoton edellytys sille, että Portugalissa voidaan palata suurempaan kasvuun vakaalta pohjalta.
Evidently, in the short term any slow­down in the telecommunications sector would have an immediate impact on overall economic growth.
Tasapainoisemman kasvun edellyttämää sopeutusta on tuettava finanssipolitiikalla rajoittamalla menoja tiukasti.
This could lead to competitiveness problems in these sectors and, eventually, to lower employment. In view of already strong geographical and skill mismatch this may further slow the pace of the decline in unemployment.
Ulkoinen kilpailukyky on lisäksi kärsinyt siitä, että palkat ovat nousseet voimakkaasti tuottavuuden kasvun jää tyä suhteellisen vähäiseksi.
The recent moderate wage agreements for 2001 and 2002 are therefore welcome, but wages continue to reflect insufficiently differences in productivity develop­ments.
Talouskehityksen parantaminen keskipitkällä aikavälillä edellyttää näin ollen palkkamalttiaja tuottavuuden kasvua parantavia toimia.
Much stronger than expected tax intake related to high output growth but also to some specific factors (e.g. exceptionally high capital gains tax revenues) in combination with tight expenditure control resulted in a general government surplus of an estimated 6,7 per cent of GDP in 2000.
Vuonna 2000 julkisen talouden alpämä aleni 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen Ilman UMTS-tuloja (1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen UMTS-tulot mukaan lukien).
According to the updated stability programme, substantial albeit somewhat lower surpluses are also projected during the programme period covering the years 2001-04.
Vuonna 2001 tarkistetun vakausohjelman mukaan alpämä on määrä pienentää 1,1 prosenttiin vuonna 2001 ja 0,7 prosenttiin vuonna 2002. Julkisen talouden odotetaan olevan tasapainossa vuonna 2004.
The budgetary strategy is mainly built on reducing government expenditure in relation to GDP while at the same time alleviating somewhat the tax burden.
Finanssipolitiikan virityksen kiristäminen vuonna 2001 on paikallaan, kun otetaan huomioon taloudessa tällä hetkellä vallitseva liiallinen kysyntä.
The process of lowering income taxes, which is under way, is likely to
Se on tarpeen myös siksi, että Portugalin julkinen talous ei ole vielä saavuttanut lähes tasapainoista keskipitkän aikavälin rahoitusasemaa.
improve work incentives but would have to be looked at in combination with benefit systems.
ottamatta) kasvun jyrkästä laskusta, jota suunniteltu julkisten investointien lisääminen vain osittain loiventaa.
Mediumterm government surpluses of above 4 per cent of GDP appear feasible given the favourable economic conditions and justified by longterm concerns over the sustainability of public finances in view of a marked and rapid ageing of the population.
Verotulojen ennustetaan kasvavan veronkannon tehosta misen, veropohjan laajentamisen ja alempien tuloluokkien veroasteen alentamisen seurauksena.
Against a background of mounting spending pressures a tight grip on expenditure will be needed to achieve the envisaged surpluses.
Jotta menosuunnitelmat voidaan toteuttaa, tarkistetun vakausohjelman mukaan talousarviomenettelyjä, mm. mekanismeja menojen hillitsemiseksi, vahvistetaan suunnitellunjulkisen talouden vakauttamisohjelman yhteydessä.
In view of the above, and considering that Finland is a member of the euro area, budgetary policy should aim to:
Näistä syistä,ja koska Portugali kuuluu euroalueeseen, finanssipolitiikassa on pyrittävä seuraaviin ta voitteisiin: i) Vuoden 2001 aljjäämätavoite, 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, on saavutettava, mikä edellyttää, että menosuunnitelmissa pitäydytään tiukasti.
(i) adhere to the expenditure targets set in the budget for 2001 ;
Vaikka tarvetta olisikin, vuoden 2001 talousarviossa jäädytettyjä menoja ei pidä käyttää, ettei julkisia investointeja koskevia suunnitelmia tarvitse leikata.
(ii) maintain high government surpluses in 2001 and the following years; and
Tätäjulkisen talouden vakauttamista on nopeutettava ennemminkin menoja hillitsemällä kuin veroja korottamalla.
(iii) ensure the longterm sustainability of public finances in view of the future effects of population ageing on pensions and health care costs, to which Finland is particularly exposed; this requires the continuation of the policy of debt reduction but needs to be complemented by measures, to be adopted during the programme period, raising the low effective retirement age.
80^ iii) Julkisen talouden vakauttamista on tuettava toteuttamalla jo vuonna 2001 lisätoimenpiteitä terveydenhuollon alalla menojen hillitsemiseksi ja tehokkuuden parantamiseksija panemalla nopeasti täytäntöön äskettäin hyväksytyn sosiaaliturvalain edellyttämä soveltamlslainsäädäntö, jotta sosiaaliturva-alan rahoitusasema vahvistuu väestön ikääntymisestäjulkiselle taloudelle aiheutuvia haasteita silmällä pitäen.
Labour markets
Työmarkkinat ti bo
Finnish labour market performance in 2000 was mixed.
Portugalin työmarkkinatilanne on pysynyt suotuisana.
In contrast with the brisk growth in GDP and employment, the unemployment rate declined relatively slowly and remains high at 9,8 per cent.
Työttömyys laski noin 4 prosenttiin työvoimasta vuonna 2000.
Structural problems in the labour market are manifested in disproportionately high unemployment rates among low-skilled, older workers and in some regions.
Työllisyysaste nousi hieman, 68 prosenttiin, ja se kä naisten että ikääntyneiden työntekpiden työllisyysaste oli selvästi EU:n keskiarvon yläpuolella.
On the other hand, labour bottlenecks have emerged in other regions and in some sectors, notwithstanding ample labour mobility.
Joillakin alueilla ja aloilla on nytjoitakin merkkejä työvoimapulasta, mikä on edistänyt nimellispalkkojen nousua joka oli noin 5V2 prosenttia vuonna 2000.
The government's responses to labour market problems have focused strongly on the reduction of overall taxes on labour, including the announced further tax reductions in 2001 and 2002, and on the increase of active labour market programmes.
Tuotannontekpiden tuottavuuden kasvu korvasi palkkojen nousun vain osittain.
However, progress appears to have been sluggish so far regarding the objective of increasing the effective retirement age and addressing the incentive effects for low-wage earners. The success rate in terms of reducing the flow into longterm unemployment could be further improved.
Lisäksi työn tuottavuuden taso on Portugalissa hyvin alhainen, mikä osittainjohtuu alhaisesta yleisestä koulutustasosta ja ammattikoulutuksen alhaisesta tasosta, sillä kaksi kolmannesta 25-64-vuotiaista on saanut vain perusasteen koulutuksen.
In view of the above, while vigorously implementing all the Employment Recommendations, the main priorities for Finland should be to: v3
Portugali on kuitenkin lisännyt koulutusmenojaan huomattavasti viime vuosina, ja alhainen koulutustasojohtuu osittain koulutuksen puutteesta menneillä vuosikymmenillä.
(i) strengthen efforts to reduce high marginal effective tax rates especially on low wage earners and to improve incentives in benefit, especially pension, schemes to take up a job offer and to stay in the labour force; and
Vakinaisia työsuhteita koskeva työsuhdeturvalainsäädäntö on Portugalissa edelleen suhteellisen tiukka.
(ii) increase the efficiency of active labour market programmes and refocus them to the needs of those most prone to the risk of longterm unemployment.
Tämä on luultavasti tärkeimpiä syitä siihen, että määräaikaisten sopimusten määrä on kasvanut nopeasti viime vuosina.
Product markets and the knowledgebased economy
Näistä syistä Portugalin on kiinnitettävä
been increasing in recent years.
Hyödykemarkkinat ja tietoon perustuva talous
Consumer price levels are above what one would expect for a country with its standard of living.
Portugaliin kohdistuu vähemmän kansainvälistä kilpailua kuin muihin pieniinjäsenvaltioihin.
Nevertheless, telecommunication and electricity prices are low, which may be due to the substantial progress that Finland has made in liberalising and deregulating these industries.
Suhteellisen alhainen työn tuottavuus rajoittaa Portugalin talouden tuotannontekpiden tuottavuutta.
In the retail distribution, construction, and media sectors, however, competition is insufficient.
Hintatasoon selvästi EU:n keskitason alapuolella.
In addition, the share in GDP of public procurement that is published in the Official Journal is relatively low in spite of stricter than required regulations.
Lukuisia hankkeita on myös käynnistetty tieto-ja viestintätekniikan leviämisen edistämiseksi.
The transition to the knowledge based-economy is well advanced in Finland, as indicated by relatively high expenditures on R & D and high ICT penetration.
Energiapalveluiden vapauttaminen edistyy suhteellisen hitaastija valtiontukea myönnetään edelleen runsaasti ja sen myöntäminen vähenee suhteellisen hitaasti.
In view of the above, the main priorities for Finland should be to:
Näistä syistä Portugalin on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: i) Pyrkimyksiä tutkimusja kehitysinvestointien lisäämiseksi etenkin yrityksissä on lisättävä.
(i) enhance compliance with regulations in public procurement, especially at the local level, and increase transparency in the provision of public services in order to heighten private firms participation; and
ii) Tieto-ja viestintätekniikan leviämistä on edelleen edistettävä erityisesti toteuttamalla toimenpiteitä ammattitaitoisten työntekijöiden tarjonnan lisäämiseksi tieto-ja viestintätekniikan alalla.
(ii) enhance competition in industries such as distribution, construction, and the media sector.
iii) Valtiontukien (erityisesti alakohtaisten tukien) hillitsemistä on jatkettava.
Market development is benefiting from a more consistent tax treatment of investment earnings and from improvements in market infrastructure.
iv) Energiaalan vapauttamispyrkimyksiä on tehostettava, etenkin pieniä yrityksiä ja kotitalouksia hyödyttäen.
(i) develop further the risk capital market by adapting the fiscal frame work to make it more conducive to investment and entrepreneurship.
v) Sisämarkkinadirektiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä on jatkettava.
Sweden weden has experienced a period of strong growth since 1998, with GDP increasing by more than 3,5 per cent each year.
5,7 prosenttia vuonna 2000.
S demand and this coincides with an expected cyclical downturn in domestic demand, in particular private consumption.
Kotimaisen kysynnän odotetaan pysyvän vakaana, ja sitä tukee mittavista tuloveroleikkauksista johtuva yksityisen kulutuksen vilkastuminen.
The sluggish developments in the stock market contribute to this slowdown.
Myös laiteinvestointeja tehdään runsaasti, koska kapasiteetin käyttöaste on yhä hyvin korkea.
On the other hand, a rise in households' disposable income is expected, resulting from some further employment growth and also from the tax cuts implemented in 2001.
Vaikka jatkuva uusien työpaikkojen syntyminen takaa, että työttömyys edel leen alenee, työttömien määrä on yhä melko suuri, mikä viittaa työmarkkinoiden pysyviin rakenneongelmiin.
Further, the build-up of the third generation telecommunications network should stimulate investment this year and next.
Kuluttajahinnat nousivat voimakkaasti viime vuonna ja öljyn hintojen nousu korosti lähes ylikuumentunutta taloudellista tilannetta.
All in all, this is expected to result in lower economic growth, of 2,7 per cent in 2001 and of 3,0 per cent in 2002.
Kuluttajahintojen nousun odotetaan kuitenkin hidastuvan hieman yli 2 prosenttiin vuonna 2001 ja hidastuvan edelleen vuonna 2002.
Employment growth has been robust in recent years, which has contributed to a substantial fall in the unemployment rate.
Kukoistava telelaiteteollisuus on tärkein Suomen talouden vahvaan kehitykseen viime vuosina vaikuttanut tekijä.
Wage and price develop ments have remained subdued and new wage agreements suggest that wage moderation will continue.
Erittäin vahva tukeutuminen tähän alaan ei ole kuitenkaan talouden yleisen kehityksen kannalta riskitöntä.
This should contribute to keeping domestically generated inflationary pressures subdued in 2001 and 2002.
On selvää, että lyhyellä aikavälillä televiestintäalan taantuminen vaikuttaisi välittömästi yleiseen talouskasvuun.
Sweden's target of an employment ratio of 80 per cent by 2004 is most welcome.
Tämä voi johtaa kilpailukykyongelmiin näillä aloilla ja viime kädessä vähentää työllisyyttä.
In order to achieve this target, a continuation of the strategy of lowering taxes and of diminishing the distortionary marginal effects arising from incomedependent benefits seems appropriate, as this provides better financial incentives for people to work.
Kun työvoiman kysyntä ja tarjonta ovat jo nyt selvästi epätasapainossa seka maantieteellisesti että ammattitaidon kannalta, työttömyyden väheneminen voi edelleen hidastua.
Furthermore, the scope and design of active labour market programmes should be adjusted to ensure the provision of an adequate labour supply.
Äskettäin tehdyt maltilliset palkkasopimukset vuosiksi 2001 ja 2002 ovat näin ollen myönteinen asia, mutta erot tuottavuuden kehityksessä eivät vieläkään näy riittävästi palkoissa.
In 2000, the general government surplus rose markedly, by 2,2 percentage points, to 4 per cent of GDP, well above Sweden's projection of 3,4 per cent of GDP. According to the 2000 updated convergence programme, continued large surpluses in 2001 and 2002, of 3,5 per cent of GDP and 3,3 per cent of GDP, respectively, are expected on current policy.
Voimakkaaseen tuotannon kasvuun sekä joihinkin erityistekijöihin (esim. poikkeuksellisen korkeat luovutusvoitoista saatavat verotulot) liittyvän, papn odotettua suuremman verokertymän sekä tiukan menojen hillinnän seurauksena julkisen talouden ylpämä suhteessa BKT:hen oli arviolta 6,7 prosenttia vuonna 2000.
The margin created by achieving higher surpluses than targeted has been used partly for tax relief and partly for debt reduction.
Tarkistetussa vakausohjelmassa ennustetaan huomattavaa joskin hieman pienempää, ylijäämää myös vuodet 2001-2004 kattavalle ohjelmakaudelle.
The latter form an important part of Sweden's strategy for coping with the ageing of the population.
Julkisen talouden strategia perustuu pääasiassa siihen, että julkisia menoja supiste-
(ii) continue with the strategy of lowering taxes for low and medium wage earners in 2002 while still attaining the medium­term surplus target of 2 per cent of GDP, taking into account the position in the business­cycle, and at the same time ensure adherence to the central government expenditure ceiling; and
Kasvavien menopaineiden vuoksi menoja on käsiteltävä tiukalla otteella, jotta suunniteltuun ylijäämään päästään. Näistä syistä, ja koska Suomi kuuluu euroalueeseen, finanssipolitiikassa on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: i) Vuoden 2001 talousarviossa asetetuista menotavoitteista on pidettävä kiinni.
(iii) pursue the strategy of reducing public debt in the medium­term, as described in the 2000 updated convergence programme, by maintaining the government surplus target of 2 per cent of GDP over the cycle while implementing the strat­egy of further tax cuts and tight expenditure control.
iii) Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä on huolehdittava, koska väestön ¡kääntyminen vaikuttaa tulevaisuuden Suomessa eläke-ja terveydenhoitokustannuksiin erityisen voimakkaasti. Tämä edellyttää, että velkaa vähennetään edelleen.
This should place Sweden in a better position to cope with the burden on public finances stemming from the ageing of the population.
Sen lisäksi ohjelmakauden aikana on vahvistettava toimenpiteet, joilla alhaista eläkkeellejäämisikää nostetaan.
The Swedish labour market situation continued to improve strongly in 2000, bringing unemployment down to 5,9 per cent of the labour force.
Suomen työmarkkinoiden kehitys oli vuonna 2000 vaihtelevaa.
So far, there is no general shortage of labour, even if it has become increasingly difficult to recruit in some sectors or regions.
Vaikka BKTja työllisyys kasvoivat reippaasti, työttömyysaste aleni suhteellisen hitaasti, ja se on edelleen 9,8 prosenttia.
Improved job placement, tightened eligibility criteria for unemployment insurance (in terms of occupational and geographical mobility), and a focus on life­long learning have facil­itated matching in the recent upswing.
Työmarkkinoiden rakenneongelmat näkyvät suhteettoman suurena työttömyytenä vähän koulutettujen ja ikääntyneiden työntekijöiden keskuudessa sekä joillakin alueilla.
However, various evaluations indicate ineffi­ciencies, such as substantial displacement effects, in some of the active labour market programmes (ALMPs).
Toisaalta joillakin alueilla ja aloilla työvoiman saatavuus on muodostunut pullonkaulaksi, vaikka työvoiman liikkuvuus on runsasta.
Despite recent measures, the tax burden on labour remains high and benefit schemes contribute to high net replacement rates. In fact, Sweden has a high tax burden, compared to the rest of the Union on low wage earners.
Hallitus on keskittynyt työmarkkinaongelmien hoitamisessa työn kokonaisverorasituksen keventämiseen, mm. alentamalla veroja edelleen vuonna 2001 ja 2002, kuten on ilmoitettu, sekä aktiivisten työmarkkinaohjelmien lisäämiseen.
(ii) ensure the efficiency of the ALMPs and target them at those most prone to the risk of long­term unemployment, as well as to meet the demands of the labour market.
Vaikuttaa kuitenkin siltä, että eläkkeellejäämisiän nostamisessa ja kannustimien kohdistamisessa matalapalkkaisiin on kuitenkin tähän mennessä edistytty hitaasti.
However, the telecommunication and electricity sectors have been liberalised, which has resulted in lower price levels in these sectors.
Pitkäaikaistyöttömiksi päätyvien määrää on vain vähäisessä määrin onnistuttu vähentämään.
retail distribution, pharmaceuticals, construction, and air and rail transport.
ii) Aktiivisten työmarkkinaohjelmien tehoa on parannettava, ja ne on kohdistettava uudelleen niiden tarpeisiin, jotka ovat kaikkein suurimmassa vaarassa joutua pitkäaikaistyöttömiksi.
Sweden has the highest total expenditure on R & D in the EU.
Hyödykemarkkinat ja tietoon perustuva talous
Much of the R & D is carried out by large companies in a few knowledge intensive industries.
Suomen syrjäinen spinti EU:ssaja sen harva asutus ovat luonnollisia kilpailun esteitä, mutta Suomen talous on viime vuosina avautunut yhä enemmän.
In view of the above, the main priorities for Sweden should be to:
Kuluttajahinnat ylittävät tason jota maan elintason perusteella voisi odottaa.
(i) enhance compliance with regulations on public procurement and enhance competition in public services provision at local levels; and
Vähittäiskaupassa, rakentamisessa ja viestimissä kilpailu on kuitenkin riittämätöntä.
(ii) increase competition in areas such as air transport and pharmaceuticals.
ii) Kilpailua on lisättävä vähittäiskaupan, rakentamisen ja viestinten alalla.
Capital-market development in Sweden has been characterised by consolidation, legislative and regulatory reform and growth in risk-capital investment.
Suomen pääomamarkkinat kehittyvät nopeasti, ja sijoitusmahdollisuudet lisääntyvät edelleen, kun uudessa lainsäädännössä sallitaan kiinnitysluottopankkien perustaminen ja kiinteistövakuudellisten joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku.
In particular, the introduction of a funded element in the pension system, where the individual himself can choose a fund manager, have increased the demand for investment services and increased the presence of foreign mutual fund companies on the Swedish market.
Markkinoiden kehittymiselle on hyötyä johdonmukaisemmasta spitustulqjen verokohtelusta ja markkinoiden infrastruktuurin parannuksista.
The risk capital market has grown in recent years, with a diversification of investment beyond the high-tech sector.
Riskipääomamarkkinat ovat myös kehittymässä ja uusia kasvu, teknologia-ja pk-yritysrahastqja syntyy.
Measures have been taken to improve the climate for risk capital providers but further efforts to develop the market would seem desirable.
Lisätyö markkinoiden kehittämiseksi on kuitenkin toivottavaa.
The Financial Supervisory Authority has reorganised its activities to adapt to the growth of financial conglomerates and to develop an overall view of the risks in the financial sector.
Pankkisektorin rakenneuudistukset jatkuvat.
The Authority has signed a co-operation agreement with its counterparts in Denmark, Finland and Norway to ensure efficient financial supervision of crossborder institutions. In view of the above, the main priority for Sweden should be to:
Koska Pohjoismaissa fuusioituu suuria rahoituslaitoksia entistä enemmän, Suomen rahoitusvalvontaviranomaiset ovat allekirjoittaneet yhteistyösopimuksen Tanskan, Ruotsin ja Norjan rahoitusvalvontavlranomaisten kanssa tällaisten kan sainvälisten rahoituslaitosten valvonnan takaamiseksi.
(i) develop further the risk capital market by adapting the fiscal frame work to make it more conducive to investment and entrepreneurship, the latter to be also encouraged by adjusting bankruptcy laws.
Näistä syistä Suomen on kiinnitettävä erityishuomiota seuraavaan seikkaan: i) Riskipääomamarkkinoita on kehitettävä edelleen mukauttamalla verojär jestelmää siten, että se edistää paremmin sijoittamista ja yrittäjyyttä.
Τ Τ nited Kingdom GDP rose by 3 per cent in 2000.
R u o t s i uotsissa on ollut pitkä vahvan kasvun kausi vuodesta 1998, ja BKT on kasvanut yli 3,5 prosenttia joka vuosi.
The development of I / the economy is expected to remain favourable in 2001 and 2002 \^S with growth at 2,7 per cent in 2001, returning to 3 per cent in 2002.
Maailmantalouden kasvun hidastuminen vuonna 2001 johtaa kuitenkin ulkomaisen kysynnän
Domestic demand is expected to remain strong, boosted by recent fiscal measures and plans for strong growth in public consumption and fixed investment.
R heikkenemiseen. Tämä osuu samaan aikaan kuin kotimaisen kysynnän, etenkin yksityisen kulutuksen, odotettu laskusuhdanne.
This is expected to offset a weakening of net exports resulting from the slow down in US growth.
Pörssin hidas kehitys vaikuttaa osaltaan kasvun hidastumiseen.
Inflation, current and expected, is benign with HICP inflation among the lowest in the EU.
Toisaalta kotitalouksien käytettävissä olevan tulon odotetaan kasvavan, kun työllisyys edelleen hieman kasvaa ja veroja alennetaan vuonna 2001.
Despite a tight labour market with unemployment, at a twenty year low, wage pressures remain subdued.
Lisäksi kolmannen sukupolven matkavlestintäverkon rakentaminen piristänee investointeja tänä ja ensi vuonna.
Unemployment could fall a little further as measures aimed at increasing the attractiveness of work take effect.
Kaiken kaikkiaan tämän odotetaan johtavan siihen, että talouskasvu hidastuu 2,7 prosenttiin vuonna 2001 ja on 3,0 prosenttia vuonna 2002.
Unemployment is low but characterised by higher than average rates in particular groups and communities.
Työllisyyden kasvu on ollut viime vuosina voimakasta, mikä on merkittävästi alentanut työttömyysastetta.