natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Those Member States which have already established emissions trading schemes for greenhouse gases, or which are considering doing so, should ensure that theirschemes are compatible with the Community scheme currently under discussion in the Council.
Niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat jo perustaneet kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmiä tai jotka harkitsevat tällaisia järjestelmiä, olisi huolehdittava siitä, että järjestelmät sopivat yhteen yhteisön järjestelmän kanssa, josta parhaillaan keskustellaan neuvostossa.
Member States should consider how to allocate emission allowances.
Jäsenvaltioiden olisi harkittava, kuinka päästökiintiöt jaetaan.
More generally, Member States should prepare appropriate measuresand policies to deliver their Kyoto obligations, in particular aiming at more efficient management of energy and transport demand;
Yleisemmin jäsenvaltioidenolisi luotava sellaisia Kioton velvoitteista suoriutumisen edellyttämiä asianmukaisia toimia ja politiikkaa, joilla pyritään erityisesti tehokkaampaan energian jaliikenteen kysynnän hallintaan.
(v)Member States should encourage the disclosure of environmental information inthe annual accounts of companies in line with the Commission Recommendationof 30 May 2001;
v)Jäsenvaltioiden olisi kannustettava ympäristötietojen julkistamiseen yritysten tilinpäätöksissä 30. toukokuuta 2001 annetun komission suosituksen mukaisesti.
(vi)Member States should, where consistent with the objectives of sustainable development, reduce sectoral subsidies and tax exemptions and other measures,which have a negative environmental impact;
vi)Jäsenvaltioiden olisi vähennettävä alakohtaisia tukia ja verovapautuksia sekämuita toimenpiteitä, joilla on kielteisiä vaikutuksia ympäristöön, silloin kun se onyhdenmukaista kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa.
(vii)Member States should, in parallel with the agreement on the opening of the energy markets, reach an agreement by December 2002 on an appropriate framework for energy taxation at the European level; and
vii)Jäsenvaltioiden olisi energiamarkkinoiden avaamisen rinnalla saavutettava joulukuuhun 2002 mennessä yhteisymmärrys asianmukaisesta järjestelmästä energian verottamiseksi Euroopan tasolla.
(viii)in order for the European Union ‘to show substantial progress in enhancing energy efficiency by 2010’, as requested by the Barcelona European Council, Member States should continue to implement measures targeted on energy use, including transport.
viii)Jotta Euroopan unioni voisi ”edistyä huomattavasti energiatehokkuuden parantamisessa vuoteen 2010 mennessä” kuten Barcelonan Eurooppa-neuvosto edellytti, jäsenvaltioiden on jatkettava energian käyttöön kohdistuvien toimien täytäntöönpanoa, myös liikenteessä.
Country-specific
Maakohtaiset
economic policy guidelines
II talouspolitiikan suuntaviivat
Belgium he Belgian economic activity experienced a sharp deceleration in 2001, real GDP growth reaching 1%, after an exceptional year 2000 when
Belgia uosi 2000 oli poikkeuksellinen, ja talous kasvoi 4 prosenttia. Vuonna2001 Belgian talouskasvu hidastui jyrkästi, ja kokonaistuotanto kasvoi1 prosentin.
T the economy expanded by 4%; the slowdown in world trade and the resulting deterioration in business confidence were the main reasons for thisdevelopment.
V ja sen aiheuttamasta yritysten luottamuksen heikentymisestä.
Economic activity is currently expected to recover gradually inthe first quarters of 2002 and more firmly in the second half of the year,both export and import volumes resuming dynamism; however, real GDPgrowth, on average, is not expected to exceed the result of the precedingyear.
Talouden toimeliaisuuden odotetaan elpyvän vähitellen vuoden 2002 ensimmäisten neljännesten aikana ja voimakkaammin vuoden toisella puoliskolla, kun vienninja tuonnin dynaamisuus elpyy. Kokonaistuotannon ei kuitenkaan odotetakasvavan keskimäärin enempää kuin vuonna 2001.
In 2003, the economy should expand by slightly below 3%, as a resultof more buoyant international trade and more robust domestic demand.
Vuonna 2003 taloudenodotetaan kasvavan hieman alle 3 prosenttia kansainvälisen kaupan vilkastumisen ja kotimaisen kysynnän voimistumisen ansiosta.
Inflation, as measured by the HICP, is expected to decelerate to clearly below2% in 2002, from 2,5% in 2001, and remain contained in 2003.
YKHI-inflaation odotetaan hidastuvan vuoden 2001 2,5 prosentista selvästi alle 2 prosenttiinvuonna 2002 ja pysyvän maltillisena.
Employment is projected to rise in 2003, although at a more modest rate comparedto the recent past; unemployment is expected to increase somewhat in 2002but should resume a falling trend in 2003.
Työllisyyden odotetaan lisääntyvänvuonna 2003, vaikkakin hitaammin kuin viime vuosina. Työttömyyden odotetaan lisääntyvän jonkin verran vuonna 2002, mutta vuonna 2003 sen odotetaan kääntyvän laskuun.
Wage developments would remain moderate in the context of the new framework wage agreement to beconcluded, by the end of 2002, for the period 2003-2004.
Palkkakehitys pysynee maltillisena, kun vuosiksi2003—2004 tehdään uusi työehtosopimus vuoden 2002 loppuun mennessä.
Although declining, the Government debt ratio to GDP is still at a very highlevel in Belgium and requires further budgetary adjustment, in particular inview of ensuring the sustainability of public finance in a context of ageingpopulations.
Belgian julkisen velan suhde BKT:seen on laskusuunnassa, mutta se on edelleen hyvin korkea. Nykysuuntauksen jatkuminen edellyttää, että julkisen talouden sopeuttamista jatketaan.
Pension reform, already underway, must be pursued further, inparticular as far as regulations leading to early retirement and complementary pension are concerned, in order to face this challenge.
Tämä on tärkeää myös, kun otetaan huomioon, että julkisen talouden on kestettävä väestön ikääntymisestä aiheutuvatrasitteet.
The low employment rate, the high regional differences in unemployment, insufficient competition in specific service sectors, the administrative burden on businessand insufficient efficiency in the public administration represent other areasrequiring attention.
Huomiota on kiinnitettävä myös alhaiseen työllisyysasteeseen, suuriin alueellisiin työttömyyseroihin, riittämättömään kilpailuun tietyillä palvelualoilla, yritysten hallinnollisiin rasitteisiin ja julkishallinnon riittämättömään tehokkuuteen.
In spite of the sharp slowdown in economic activity in 2001, the general Government accounts were in balance (or in a surplus of 0,2% of GDP includingthe UMTS licences receipts); instrumental in maintaining a general Government balance was a high primary surplus, at 6,6% of GDP, reached through retrenchment in primary expenditure and buoyant tax revenues; specific factors,such as real estate sales, contributed by about 0,3% of GDP to this result.
Vaikka talouden toimeliaisuus hidastui jyrkästi vuonna 2001, julkisen talouden rahoitusasema oli tasapainossa (tai 0,2 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:seen, kun UMTS-tulot otetaan huomioon). Rahoitusaseman tasapainossa pysymiseen vaikutti osaltaan myös muiden kuin korkomenojen supistumisen ja runsaiden verotulojen ansiosta kertynyt suuri perusylijäämä, joka oli 6,6prosenttia suhteessa BKT:seen.
2001 update of the stability programme targets a general Government balance in2002, and a surplus of 0,5% of GDP in 2003.
0,5 prosenttia ylijäämäiseksi suhteessa BKT:seen vuonna 2003.
Maintaining high primary surpluses ofthe order of 6% of GDP per year remains an essential element of the budgetary adjustment strategy, given the still very high level of the Government debt and in viewof the challenges in the long term induced by the ageing population.
Kun otetaan huomioonerittäin suuri julkinen velka ja väestön ikääntymisestä pitkällä aikavälillä aiheutuvathaasteet, perusylijäämän pitäminen suurena, noin 6 prosentissa suhteessa BKT:seenvuositasolla, on olennainen tekijä julkisen talouden sopeuttamisstrategiassa.
A limit on realexpenditure growth of Entity I (Federal Government and social security) to 1,5% peryear is considered appropriate to achieve this objective.
Tavoitteen saavuttamisen kannalta on tarkoituksenmukaista rajoittaa liittovaltion hallinnonja sosiaaliturvan reaalimenojen kasvu 1,5 prosenttiin vuodessa.
The decline in the Government debt ratio was modest in 2001, a development due mainly to low nominal GDPgrowth and to ad hoc factors; the Government debt ratio is projected to fall to marginally below 100% of GDP at the end of 2003.
Velkasuhde supistuivain hieman vuonna 2001, mikä johtui nimellisen BKT:seen alhaisesta kasvusta ja tilapäisistä tekijöistä.
In view of the above, and considering that Belgium is a member of the euro area, budgetary policy should aim:
Vuoden 2003 loppuun mennessä velan odotetaan supistuvan hieman alle 100 prosenttiin suhteessa BKT:seen.
(i)in 2002, to not allow a deterioration in the Government balance compared to2001, notably through containment of Government current expenditure;
Näistä syistä ja koska Belgia kuuluu euroalueeseen, finanssipolitiikalla olisi pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: i)Rahoitusasema ei saa vuonna 2002 heiketä vuoteen 2001 verrattuna, tähän tavoitteeseen on pyrittävä erityisesti hillitsemällä juoksevia menoja.
(ii)to resume budgetary consolidation in 2003 and achieve a 0,5% of GDP general Government surplus by adhering to the 1,5% limit on real expendituregrowth for Entity I and by strict budgetary surveillance of all parts of Government; and
ii)Julkisen talouden vakauttamista on jatkettava vuonna 2003 ja julkisen taloudenrahoitusasema on pyrittävä saamaan 0,5 prosenttia ylijäämäiseksi suhteessa BKT:een noudattamalla liittovaltion hallinnon ja sosiaaliturvan reaalimenojenkasvulle asetettua 1,5 prosentin rajaa sekä valvomalla tiukasti talousarvion toteuttamista kaikissa julkisyhteisöissä.
(iii)to strengthen the existing strategy in order to prepare for the budgetary implications of population ageing; in particular by further reducing the debt level andby pursuing further the reform of the pension system, by better addressing thelow average effective retirement age and quantifying more clearly the budgetary resources to be allocated annually to the Ageing Fund.
38 iii)On vahvistettava olemassa olevaa kokonaisstrategiaa, jolla voidaan valmistautuaväestön ikääntymisestä aiheutuviin julkistaloudellisiin seurauksiin erityisesti supistamalla velkaa edelleen ja viemällä eläkejärjestelmien uudistaminen pitemmälle ja hoitamalla paremmin kysymys alhaisesta keskimääräisestä todellisestaeläkkeellesiirtymisiästä, ja siinä olisi myös määritettävä ikääntymisrahastoonvuosittain sijoitettavat julkiset varat nykyistä tarkemmin.
Therapid decline in the unemployment rate recorded over the previous two years gradually came to a halt and it is now projected to increase somewhat in 2002.
Kahden edellisen vuoden nopea työttömyyden väheneminen pysähtyi vähitellen, ja työttömyydenennustetaan hieman lisääntyvän vuonna 2002.
Althoughthe overall employment rate grew steadily over the second half of the nineties, risingfrom 56,3% in 1996 to about 61% at the end of 2000, it is still below the EU average, mainly because of relatively lower rates for young (29% for those aged 15 to24), older persons (only 24% for those aged 55 to 64), and women (51,5%).
Vaikka kokonaistyöllisyysaste nousitasaisesti koko 1990-luvun jälkipuoliskon ajan (vuoden 1996 56,3 prosentista noin 61 prosenttiin vuoden 2000 lopulla), se on edelleen EU:n keskiarvoa alhaisempi, mikäjohtuu lähinnä nuorten (29 prosenttia 15—24-vuotiaista), ikääntyvien (ainoastaan 24 prosenttia 55—64-vuotiaista) ja naisten (51,5 prosenttia) suhteellisen alhaisistaosuuksista.
Withinthe framework of the ‘active welfare state’ approach, the gradual shift from passivepolicies to preventive and more active measures continued in 2001.
Aktiivista hyvinvointivaltiota pyrittiin edelleen toteuttamaan vuonna 2001jatkamalla vähittäistä siirtymistä passiivisista toimenpiteistä ennalta ehkäiseviin ja aktiivisempiin toimenpiteisiin.
Notwithstandingmeasures already implemented, benefit dependency is still relatively high for somesegments of the labour market and other measures could be taken to remove the remaining ‘unemployment traps’ and ‘activate’ the still sizeable number of working agebenefit recipients, especially older workers, not in employment.
Vaikka etuuksista riippuvuuden vähentämiseksi on jo toteutettu toimenpiteitä, joillakin työmarkkinalohkoilla riippuvuus etuuksista on kuitenkin edelleen suhteellisen suuri. Työttömyysloukut olisi purettava ja edelleen lukumääräisesti suuri työvoimaan kuulumattomien työikäisten etuuksien saajien joukko, johonkuuluu erityisesti ikääntyviä työntekijöitä, olisi saatava työmarkkinoille.
remain noticeable.
ovat edelleen merkittäviä.
The employment rate in Flanders (about 64% in 2000) wasstill eight to nine percentage points higher than in Wallonia and the Brussels Region.
Flanderin työllisyysaste (joka oli noin 64 prosenttiavuonna 2000) oli edelleen 8—9 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Valloniassa tai Brysselin alueella.
Linguistic barriers, high housing costs (due to remaining heavy registrationtaxes), increasing traffic congestion, and an inadequate public transportationnetwork are the main obstacles to mobility.
Liikkuvuuden suurimpia esteitä ovat kielimuuri, korkeat asumiskustannukset (korkeiden rekisteröintiverojen vuoksi), lisääntyvä liikenteen ruuhkaisuus ja riittämätön julkinen liikenneverkko.
As an additional dimension, better use of existing legislation which allows employees to participate in the financial results of their enterprises could contribute to wage differentiation.In view of the above, while vigorously implementing all the employment recommendations adopted by the Council in February 2002, the main prioritiesfor Belgium should be to:
Belgian on pantava neuvoston helmikuussa 2002 antamat työllisyyssuositukset määrätietoisesti täytäntöön jaedellä esitetyn perusteella kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: i)Hiljattain toteutettua vero- ja etuusjärjestelmien uudistusta on lujitettava, jotta työssäkäynti kannattaisi.
(i)consolidate recent reforms of the tax and benefit systems to makework pay, in particular, by removing the remaining disincentives forolder people to continue to work or re-enter the labour market;
Erityisesti on poistettava jäljellä olevat säännökset, jotka eivät kannusta ikääntyviä työntekijöitä jatkamaantyöntekoa tai palaamaan työmarkkinoille.
(ii)take measures to increase labour mobility, inter alia, by encouragingsocial partners to allow existing wage-setting mechanisms to better reflect local labour market conditions and skills, while preserving wagemoderation;
ii)Työvoiman liikkuvuutta on lisättävä muun muassa kannustamalla työmarkkinaosapuolia sallimaan se, että olemassa olevat palkanmääräytymisjärjestelmät entistä paremmin heijastavat paikallisia työmarkkinoitaja osaamista, mutta palkkakehitys on silti pidettävä maltillisena.
(iii)promote a proper balance between flexibility and security, and monitorclosely the impact on labour supply of recent initiatives to increaseworking-time flexibility, in particular the new time-credit system; and
On seurattava tarkkaan, millaisia vaikutuksia erityisesti uudella aikahyvitysjärjestelmällä ja hiljattain käyttöön otetuilla muilla työaikajouston kannustimilla on työvoiman tarjontaan.
(iv)intensify efforts to increase the employment rate for women by removing disincentives to their entry or re-entry to the labour market.
iv)On lisättävä toimia naisten työllisyyden parantamiseksi poistamallanaisten työmarkkinoille pääsyn ja sinne palaamisen esteet.
Product markets, entrepreneurship and the knowledge-basedeconomy
Hyödykemarkkinat, yrittäjyys ja osaamistalous
The openness of the Belgian economy stimulates competition on the goodsmarkets, leading to high labour productivity and consumer price levels in linewith the EU average. The transposition rate of Internal Market directives metthe March 2002 target of 98,5%.
Belgian talouden avoimuus edistää kilpailua tavaramarkkinoilla, minkä ansiosta työn tuottavuus on korkeaa ja kuluttajahinnat ovat EU:n keskitasoa.Sisämarkkinadirektiivien saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä maaliskuuksi 2002 asetettu 98,5 prosentin tavoite saavutettiin.
Despite a lack of effective competition onthe local loop, the liberalisation process is progressing well in the telecommunications sector, and broadband access is diffusing fast, thanks to cheapaccess costs.
Vaikka kilpailu tilaajayhteyksien tarjonnassa on puutteellista, televiestintäalan vapauttaminenedistyy hyvin ja laajakaistayhteyksien tarjonta yleistyy nopeasti alhaisten käyttömaksujen ansiosta.
However, the links between local public authorities and privatepartners still lack transparency, and liberalisation is less advanced in some service sectors such as energy.
Julkisten paikallisviranomaisten ja niiden yksityistenkumppaneiden yhteistyö ei ole riittävän avointa, ja joillakin palvelualoilla, kutenenergia-alalla, vapauttaminen ei ole edistynyt yhtä hyvin.
In particular, the delay in establishing the independent transmission system operator for electricity and the lack of regulatory approval of transmission tariffs have impeded market entry. As a result, competi-
Markkinoille pääsyäon vaikeuttanut erityisesti riippumattoman sähkönsiirtoverkko-operaattorin pe-
tion remains limited in these sectors, leading to high prices.
rustamisen viivästyminen ja siirtomaksuja koskevan sääntelyn puuttuminen.
Whilst, on average, R & Dand ICT expenditures are around EU standards, they remain concentrated in a fewsectors and companies.
Vaikka tutkimus- ja kehittämismenot sekä tieto- ja viestintätekniikkamenot ovat keskimäärin EU:n keskitasoa, menot ovat keskittyneet vain muutamille aloille ja muutamiinyrityksiin.
However, the levels of administrative burden and State aid to railways remain high.
Hallinnolliset rasitteet ovat edelleen kuitenkin suuria.
Inview of the above, the main priorities for Belgium should be to:
Myös rautateiden valtiontuki on edelleen huomattavaa.
(i)increase competition in electricity and gas by officially designating an independent transport system operator with no significant involvement from incumbents (ownership unbundling), and by taking measures to encourage newretail suppliers by ensuring fair access to networks;
Edellä esitetyn perusteella Belgian on erityisesti i)lisättävä kilpailua kaasun ja sähkön jakelussa nimeämällä näille aloille riippumaton siirtoverkko-operaattori, jossa entisillä monopolin haltijoilla ei ole merkittäviä omistusosuuksia (omistuksen eriyttäminen), sekä kannustamalla uusien toimittajien markkinoille tuloa varmistamalla syrjimättömät verkkojen käyttömahdollisuudet; ii)lisättävä julkisen ja yksityisen välisten yhteyksien läpinäkyvyyttä paikallisella japrovinssitasolla, erityisesti kuntien ja niiden liittymien eri aloilla, kuten energiaalalla, harjoittamien tehtävien läpinäkyvyyttä kilpailun vääristymisen ja eturistiriitojen välttämiseksi; ja
(ii)increase the transparency of the links between the public and private sectors atthe local and provincial level, especially the role of municipalities and their associations in different sectors such as energy, in order to avoid distortions ofcompetition and conflicts of interest; and
40 iii)toteutettava lisätoimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään yritysten hallinnollisia rasitteita, muun muassa uuden yrityksen rekisteröintiin kuluvaa aikaa ja siitäaiheutuvia kustannuksia.
(iii)take further measures to reduce the administrative burden for businesses, including the time and cost required for registering a new company, and to develop e-government.
On myös kehitettävä verkkovälitteisiä viranomaispalveluja.
Denmark n 2001, economic growth decelerated to 0,9%, primarily due to a marked slowdown in investment growth and a deterioration of external demand
Tanska anskan talouskasvu hidastui 0,9 prosenttiin vuonna 2001, mikä johtuilähinnä investointien kasvun hidastumisesta ja ulkomaisen kysynnänkasvun heikkenemisestä.
/4% this year and accelerate to around 21/2% in 2003, mainly driven by domestic demand.
T van noin 11/2prosenttiin vuonna 2002 ja kiihtyvän sitten noin 23/4pro-senttiin vuonna 2003 lähinnä kotimaisen kysynnän vetämänä.
In2002, the factors sustaining growth should be private consumption, which isexpected to rise in line with real take-home pay, and investment, whichshould recuperate with the expectations of a more favourable outlook.Danish exports are assumed to grow fairly in line with external demand, andwith imports developing in line with final demand, the growth contributionof net exports is expected to be negative again this year.
Kasvua ylläpitäviä tekijöitä ovat vuonna 2002 yksityinen kulutus, jonka odotetaan vahvistuvan sitä mukaa kuin nettopalkat nousevat, ja investoinnit, joiden odotetaan elpyvän suotuisampien kasvunäkymien myötä. Tanskan viennin odotetaan kasvavan suunnilleen ulkomaisen kysynnän tahdissa, ja kun tuonninodotetaan kehittyvän loppukysynnän mukaisesti, nettoviennin vaikutuksenkasvun odotetaan olevan negatiivinen myös vuonna 2002.
In 2003, domesticdemand should strengthen further whereas net exports are assumed to givea fairly neutral contribution to growth.
Vuonna 2003 kotimaisen kysynnän odotetaan vahvistuvan, mutta nettoviennin ei odotetajuurikaan vaikuttavan kasvuun.
Inflation (HICP), which rose by 2,3%in 2001, is forecast to remain around this level also in the current year, asrises in the prices of clothing should compensate for the effects of somewhat lower oil prices and the ‘tax freeze’ introduced by the new Government, before falling slightly in 2003.
YKHI-inflaation, joka nousi 2,3 prosenttiavuonna 2001, ennustetaan pysyvän samalla tasolla myös vuonna 2002, sillävaikka vaatteiden hinnat nousevat, niiden vastapainona on aiempaa hiemanalempien öljynhintojen ja uuden hallituksen verojäädytyksen vaikutus.
Competition in a number of important business sectors remains inadequate and, taking the size of the public sector into account, efficiency in this sector needs to be further improved.Furthermore, achieving effective restraint of Government consumption remains essential, and this is even more compelling after the introduction ofthe ‘tax freeze’ so that the general Government finances can continue to runhigh surpluses also in the medium-term.
Varsinkinnyt kun verot on jäädytetty, on olennaisen tärkeää hillitä tehokkaasti julkistakulutusta, jotta julkisen talouden ylijäämä pysyy suurena myös keskipitkälläaikavälillä.
In 2001, the general Government surplus was 2,8% of GDP, excluding the UMTSrevenues of 0,2 percentage points.
Vuonna 2001 julkisen talouden ylijäämä oli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:seen,kun ei oteta lukuun UMTS-tuloja, joiden osuus oli 0,2 prosenttiyksikköä.
The budget surplus is expected to decline to2,1% of GDP in the current year and thereafter to rise to 2,4% of GDP in 2003.
Ylijäämän odotetaan supistuvan 2,1 prosenttiin vuonna 2002 ja kasvavan 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:seen vuonna 2003.
As often in the past, the realincrease in Government consumption in 2001 exceeded the target set by the previous Government.
Kuten usein aiemminkin, julkisen kulutuksen reaalikasvu ylitti vuonna 2001 edellisen hallituksen asettamat tavoitteet.
A novel element is that the new Government, which took office in November 2001, has committed itself not to raise any direct or indirect tax rates.
Uutena tekijänä on se, että marraskuussa 2001 aloittanut uusi hallitus on sitoutunutolemaan korottamatta välittömiä tai välillisiä veroja.
No expiry date hasbeen set for this ‘tax freeze’.
Sitä, kuinka pitkäksi aikaa verot on jäädytetty, ei ole vahvistettu.
Longterm projections in the updated programme suggest
Tarkistetun ohjelman pitkän aikavälin ennusteiden mukaan julkisen talouden
1 that general Government finances have to run annual surpluses of 1
1 ylijäämän on oltava vuosittain 1
/2% of GDP up to the year 2010 in order to cope with the financial impact of the ageing population.In view of the above, budgetary policy should aim to:
i)On varmistettava, että saavutetaan julkisen kulutuksen reaalikasvulle asetettutavoite, joka on keskimäärin 1 prosentti vuodessa.