natgillin/translations-raw huggingface dataset:
innovations, such as bicycle priority, solar heating, or separate collection of organic waste, seem to be more widely diffused.
Itä­Ranskassa ja Keski­Sveitsin pohjoisosassa (Karlsruhe, Freiburg, Mulhouse, Basel, Zürich) ja Keski­Italian pohjoisosassa (Bologna, Perugia, Orvieto, Spoleto) sekä "energiainnovaatiokaupungit" Etelä­Saksassa, Pohjois­Sveitsissä ja Itävallassa (Saarbrücken, Zürich, Wien).
In some cases, the explanation may lie in pressure of events: thus southern Germany has some of the highest rates of car ownership in Europe, though not all cities in that area seem to be equally innovative.
Hajanaisemmin esiintyviä innovaatioita ovat esimerkiksi pyöräilyn suosiminen, aurinkoenergian käyttö lämmitykseen tai orgaanisten jätteiden erottelu. Joissakin tapauksissa selitys löytyy olosuhteista.
In others, the explanation is more elusive; solar energy solutions do not seem to be clustered in sunnier cities, nor energy solutions generally in colder cities.
Esimerkiksi tietyissä Etelä­Saksan osissa henkilöautotiheys on Euroopan suurimpia. Toisaalta eivät kaikki tämän alueen kaupungit ole yhtä innovatiivisia.
■ Economic initiatives
■ Taloudelliset aloitteet
In the economic field common themes are concerned with: providing access to capital for marginalised communities; improving training for the hard to employ; promoting racial integration within companies; establishing green business initiatives; finding innovative means of avoiding redundancies and creating new jobs.
Nämä ns. "ihannetapaukset" luetellaan raportin toisessa osassa. Ne on jaoteltu seuraaviin pääluokkiin: ympäristökysymykset (liikenne ja maankäyttö, energia, jätteet ja päästöt, luonnon ekosysteemien säilyttäminen ja parantaminen, koulutus ja tiedottaminen, kaupunkien hallinto); talouskysymykset (rahoitusmekanismit, työpaikkojen luominen, sosiaalisesti vastuullinen liiketoiminta); sosiaaliset kysymykset (valtaistaminen ja ihmiskeskeiset ympäristöt); kulttuurikysymykset (identiteetti, paikalliset ominaispiirteet ja kansalaisylpeys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, kulttuurien ja sukupolvien välinen yhteisymmärrys, taitojen kehittäminen, kaupunkien elvyttäminen ja kulttuuri).
The popularity of these schemes depends on two factors, first the nature of debate of corporate responsibility in any given country and the incentives structures within cities, regions or countries.
Analyysi osoittaa, että parhaat kestävän kehityksen käytännöt ovat tähän saakka liittyneet ympäristöön.
As many of these initiatives depend on the activities in companies we did not identify specific cities or regions where these specifically cluster.
Oletetaan, että kaupunki on kehittänyt toimivan parhaan käytännön yhdellä alalla ja että se tuntee parhaita käytäntöjä muiltakin aloilta.
The "ideal cases" are listed under the main categories developed in part two: Environmental (transport and land use; energy, waste and emissions, preservation and enhancement of natural ecosystems, education and dissemination, urban management); economic (financial mechanisms, employment generation, socially responsible business); social (empowerment and human centred environments); and cultural (identity, local distinctiveness and civic pride; social cohesion, intercultural and intergenerational understanding; skills enhancement, urban regeneration and culture).
Seuraavat ovat esimerkkejä tyypillisistä taloudel­lisista aloitteista: syrjäytyneiden ihmisryhmien mahdollisuus hankkia pääomaa; vaikeasti työllistet­tävien koulutusmahdollisuuksien parantaminen; eri rotuisten ihmisten integroitumisen edistäminen yrityksissä; ekologiset liike­elämän aloitteet; innovatiiviset tavat välttää irtisanomisia ja luoda uusia työpaikkoja.
The analysis shows that up to now, best sustainability practices have focused very largely on environmental examples.
Aloitteiden suosio riippuu kahdesta tekijästä: millä tasolla on yritysten vastuusta käytävä keskustelu kyseisessä maassa, ja minkälaisia kannustimia tarjotaan kaupungeissa, tietyllä alueella tai maanlaajuisesti?
The question arises: why, if a city is able to develop a working best practice in one sphere, and if it is aware of best practices elsewhere, should it not be able to develop similar best practices across the entire field of sustainability?
Raportissa ei tunnistettu tiettyjä kaupunkien tai alueiden muodostamia rypäitä, koska monet aloitteista ovat sidoksissa yritysten toimintaan.
■ Social initiatives
■ Sosiaaliset aloitteet
This is achieved through a variety of consultation procedures.
Eri kaupungeissa toteutetut toimenpiteet näyttävät usein muistuttavan toisiaan.
A focus increasingly has been finding innovative solutions to solving the homelessness problem, especially through selfhelp initiatives of which perhaps the Big Issue magazine is a prime example as it has been replicated in a number of countries.
Esimerkkeinä mainittakoon 30 km:n nopeusrajoitusalueet, kevyt raideliikenne, joka hyödyntää myös raskaan liikenteen raiteita, matkustuskortit ja tiheä pyörätievcrkko. joiden käyttäjillä on etuajo­oikeus valo­ohjatuissa risteyksissä.
Here the magazine sellers retain part of the cover price which helps build their ladders of opportunity.
Energiahuollossa on käytössä kaupunginlaajuisia energiatarkastuksia, kaukolämmön "saarekkeita", jotka perustuvat lämmön ja sähkön yhteistuotantoon, ja porrastettuja energiatariffeja, jotka rankaisevat tuhlailevasta käytöstä.
Equally the foyer scheme developed in France, where housing and training are integrated, has been replicated.
Muita yhteisiä toimenpiteitä ovat esimerkiksi orgaanisten jätteiden erotteluja ilmanlaadun tarkkailu.
A further theme is bringing in groups such as children, women or the elderly more self-consciously into the planning process.
Kaupungit, joissa esiintyy samankaltaisia innovaatioita, muodostavat usein maantieteellisiä rypäitä.
The Nordic countries in particular are advanced in this sphere, although a number of
Tällaisia ovat esimerkiksi "liikenneinnovaatiokaupungit" Lounais­Saksassa,
Often, a number of different cities seem to be adopting very similar policies: in transport: 30 km/hr traffic zones; light rail extensions, with co-operation on heavy rail tracks; travel cards; dense networks of bicycle lanes with priority at signalled intersections; in energy, city-wide energy audits; district heating "islands" based on co-generation of heat and power; progressive energy tariffs designed to penalise profligate users; in waste/emissions: separate collection of organic waste; city-wide air quality monitoring.
Sosiaalisten aloitteiden keskeinen teema on valtaistaminen (empowerment). Monissa aloitteissa pyritään lisäämään kansalaisten osallistumista päätöksentekoon ­ muutenkin kuin symbolisesti ­ ja varsinkin köyhillä alueilla.
interesting initiatives were found in places such as Vienna.
maa, joka käsittelee asumista ja koulutusta.
form of profitable eco­capitalism involving all the actors in a city ­ business, local authorities and consumers ­ working together to make their city more sustainable.
Näin liikeyri­tykset, paikalliset viranomaiset ja kuluttajat edistäi­sivät yhdessä kaupunkinsa kestää kehitystä.
It is particularly attractive in appealing to businesses' own self­interest to become more sustainable, because it is potentially profitable.
Tämän mallin suurena etuna on se, että kestävien toiminta­tapojen omaksuminen olisi yrityksille houkuttelevaa, koska se olisi potentiaalisesti tuottoisaa.
■ From single to multiple sustainability At the local level, as part three showed, sustainability is still largely interpreted in environmental terms, although there is an increased recognition that social and economic sustainability play an integral part in developing a sustainable society.
Kuten raportin kolmannessa osassa osoitettiin, kestävä kehitys liitetään paikallistasolla edelleen useimmiten ympäristöasioihin. Nykyään tunnuste­taan kuitenkin yhä useammin, että yhteiskunnallinen ja taloudellinen kestävyys ovat olennainen osa kestävään kehitykseen perustuvaa yhteiskuntaa.
There are a very few projects in the data bases that reveal a multiple approach to achieving sustainability on all or most dimensions:
Tietokannoissa on hyvin vähän esimerkkejä hankkeista, joissa tavoitteena on saavuttaa kestävän kehityksen kaikki tai useimmat ulottuvuudet.
■ Cultural initiatives The appreciation that an understanding of local culture plays a key role in urban sustainability is recent.
Vasta viime aikoina on herätty huomaamaan, että paikallisen kulttuurin tuntemus on avainasemassa kaupunkien kestävässä kehityksessä.
This means recognising that celebrating the uniqueness of each place has powerful impacts on motivation, identity and the well being of citizens.
Korostamalla jokaisen paikkakunnan ainutlaatuisuutta edistetään voimakkaasti kansalaisten motivaatiota, identiteettiä ja hyvinvointia.
It can be carried out through events as well as the creation places and spaces that have real meaning to local people.
Tätä voidaan tehdä erilaisten tapahtumien avulla tai luomalla paikkoja ja tiloja, jotka todella merkitsevät jotain paikallisille ihmisille.
Examples abound ranging from the mass of festivals, the rediscovery of local traditions, civic pride programmes; events that bring generations together or different cultures.
Esimerkkejä on paljon: festivaaleja, paikallisten perinteiden elvyttämistä, kansalaisylpeyttä edistäviä ohjelmia ja tapahtumia, jotka yhdistävät eri sukupolvia tai eri kulttuurien edustajia.
An important spin­off is the way some cultural programmes are able to trigger regeneration.
Joskus kult­tuuriohjelmat antavat kimmokkeen taloudelliselle elpymiselle.
This often occurs through artists taking over redundant buildings, thereby spawning all kinds of related economic and social activities.
Näin on käynyt esimerkiksi silloin, kun taiteilijat ovat "vallanneet" hylättyjä rakennuksia ja luoneet samalla monenlaista taloudellista ja yhteiskunnallista oheistoimintaa.
Examples are to be found all over Europe including the Häckische Höfe in Berlin, The Cable Factory in Helsinki, Temple Bar in Dublin, or Custard Factory in Birmingham.
Esimerkkejä on eri puolilta Eurooppaa, esimerkiksi Berliinin Häckische Höfe, Helsingin Kaapelitehdas, Dublinin Tempie Bar ja Birminghamin Custard Factory.
Oslo (Old Town).
Oslo (Vanhakaupunki)
We think that two basic new paradigms may be emerging:
Nähtävissä on merkkejä kahdesta uudesta periaatteesta. Ne ovat
From these case studies, we conclude that, for cities to develop multi­dimensional sustainability policies, there are several key steps:
Näiden tapaustutkimusten perusteella voitiin määritellä seuraavat olennaiset vaiheet moniulot­teisen kestävän kehityksen politiikan kehittä­misessä:
Ensure that an integrated notion of sustainability is embedded in organisational practice.
Varmistetaan, että kestävä kehitys määritellään yhtenäisesti kaupungin organisaatiossa.
Rethink each aspect of what happens in an urban area, to assess how each contributes to sustainability.
Pohditaan kaupunkielämän kaikkia eri osa­aluei­ta siitä näkökulmasta, miten kukin niistä myötä­vaikuttaa kestävään kehitykseen.
Develop visible projects, which work round the problem that usually, sustainability cannot be seen.
Kehitetään hankkeita, jotka onnistuvat olemaan näkyvästi esillä, vaikka kestävää kehitystä ei voi yleensä silmin nähdä.
If this can be overcome, the "Factor Four" could create a
säätiö), Maan ystävät
Develop and target a new audience, especially in business: the next key innovation is to find way of making sustainable business appear commercially commonsensical.
Luodaan uusia kohderyhmiä varsinkin liikemaailman piirissä. Seuraava tärkeä innovaatio on saada kestävä liiketoiminta näyttämään taloudellisesti järkevältä tukipalvelut: ICLEI (International Council for Local Economic Initiatives), joka on nykyään maailmanlaajuinen verkko, ja muut tietokantojen ylläpitäjät
■ Making it happen: Four key elements
■ Toteuttaminen: neljä tärkeintä tekijää Toteutuksen tärkeimmät osat ovat seuraavat:
We identify four key elements in implementation:
Innovaatiot saavat usein alkunsa kriiseistä.
Back-up Providers: ICLEI (International Council for Local Economic Initiatives), now a world-wide network, and similar database providers.
Innovaatioita on kannustettava ja helpotettava lainsäädännöllä ja valtion kannustinjärjestelmillä.
Networks: the European Business Network for Social Cohesion; the European Foundation Centre in Brussels, which has a Corporate-Citizens Initiatives Group; or specifically environmentally oriented networks like the International Hotels Environmental Initiative.
Innovaatiot tulevat useammin vakiintuneiden organisaatioiden ulkopuolelta kuin niiden sisältä. Alulle panijoina voivat olla esimerkiksi radikaalit tai aktivistit.
Most notable here has been the notion of self-sufficiency and practical recycling.
Tämä vaikutus näkyy ehkä selvimmin omavaraisuuden ja kierrätyksen alueilla.
Such pressure groups have been able to push underlying issues, such as ecological living, social housing, alternative financing mechanisms or concepts of recycling, on to the political arena.
Tällaiset painostusryhmät ovat tuoneet poliittiseen keskusteluun monia tärkeitä aiheita, kuten vihreät elämäntavat, sosiaalinen asuntotuotanto, vaihtoehtoiset rahoitusmekanismit ja kierrättäminen.
Their weakness is that they usually lack resources to implement their ideas, and if they do there are problems of continuity and sustainability.
Painostusryhmien heikkoutena on se, että niillä ei yleensä ole tarpeeksi resursseja toteuttaa ideoitansa. Toteutuneilta ideoilta taas puuttuu usein jatkuvuus.
For this reason the relationship to the official structure and their acceptance by them becomes crucial.
Erittäin tärkeitä ovat sen vuoksi suhteet virallisiin rakenteisiin ja niiltä saatu hyväksyntä.
A similar role is played by dedicated or committed individuals, who often fight the established bureaucratic machines.
Perinteisen hyvinvointi­valtion vaarantuminen on merkinnyt sitä, että kaupunkien on ollut pakko muuttua.
This underlines the significance of crisis in triggering innovation.
Kumppanuudesta on tullut tärkeä käsite, joka on saanut yritykset miettimään uudelleen tuotteitaan ja tuotantotapojaan.
What is crucial to maximise the potential for the various actors to operate in more sustainable ways in their urban environments, whether it be citizens, businesses or trade unions, is the regulatory and incentives regime fostered by governmental authorities in providing the opportunities and incentives to spread the innovation cycle.
Seuraavat innovaatiot keskittyvät todennäköisesti lainsäädäntöön ja kannustimien luomiseen. Tämän alan mahdollisia innovaatioita ovat muun muassa hinnanalennukset tehokkaasta energian käytöstä, vero­ ja maksutulojen ohjaaminen kestävän kehityksen hyväksi (tuetaan julkista liikennettä esimerkiksi nostamalla bensiiniveroa), oligopolis­tisten pankkilaitosten valvonnan kiristäminen ja niitä varten tarkoitettujen takausmekanismien tarjoaminen sekä uudet aloitteet, kuten vapaaehtoistoiminnan palkitseminen.
New Incentives, new modes of regulation
Yhdentyminen: asiantuntijamuurien murtaminen
The idea of business linked to urban sustainability has until recently seemed to be a contradiction in terms.
Tietynlaiset organisaatiot voivat olla avainasemassa edellä mainittujen esteiden voittamisessa.
At the same time, as the classic welfare state has come under threat, cities have needed to change; the concept of partnership has thus become key, in turn affecting the ways in which many companies begin to think about what they produce and how they produce it.
Nämä organisaatiot, jotka ovat itsekin eräänlaisia innovaatioita, voidaan jakaa seuraavasti: tutkimuslaitokset innoittajat kuten Common Ground
The next innovative focus is likely to be within the area of regulation and incentive creation, such as: providing rebate structures for efficient energy use; using hypothecation to achieve sustainability objectives such as increased petrol taxes to support public transport; tightening controls and providing guarantee mechanisms for oligopolistic banking institutions; providing new initiatives such as rewarding voluntary activity.
• toimintakonsultit kuten (ympäristöalan koulutus­ja konsulttilaitos) Econtur Bremenissä tai URBED (Urban and Economic Development Group) Yhdistyneessä kuningaskunnassa aktivistit kuten Maan ystävät tai Greenpeace toiminnan toteuttajat, esimerkiksi Groundwork (paikallisia ympäristöaloitteita koordinoiva
Particular kinds of organisation may play a key role in overcoming these barriers; such organisations are themselves a form of innovation. They fall into distinct categories:
Seuraavassa vaiheessa parhaita tuloksia tuottavat todennäköisesti sellaiset innovaatiot, joissa samassa hankkeessa käsitellään monia kestävään kehitykseen liittyviä näkökohtia.
Action Consultancies: like Econtur in Bremen or URBED in the UK.
Tämä vaikuttaa suuresti siihen, miten kaupungit hoitavat asioitaan.
This has strong implications for the ways in which cities run their affairs: they need first to diversify their skills base, second to retrain existing staff to take a broader, more 'holistic' view, third to set up new types of department embracing a broader set of issues.
Niiden on 1) monipuolistettava osaamistaan, 2) koulutettava nykyinen henkilöstönsä uudelleen omaksumaan laajempi ja kokonaisvaltaisempi näkemys 3) ja muodostettava uudentyyppisiä hallinnonaloja, jotka käsittelevät laajempia asiakokonaisuuksia.
And the existing structure of urban
Myös kaupunkien hallintorakenteita on tarkasteltava uudelleen.
Doers: e.g. Groundwork, Friends of the Earth.
Nykyäänhän kaupungin asioista päättävät
It is hoped that decision makers will find this report helpful in judging alternative projects to implement.
viime kädessä valtuuston jäsenet, jotka ovat palkattomia, vaaleilla valittuja edustajia.
The summary was written for the Foundation by Charles Landry who is the founder director of Comedia, Britain's leading cultural planning consultancy.
Ulkopuolelle jäävät esimerkiksi vapaaehtoisjärjestöt ja erilaiset eturyhmät, jotka olisi otettava mukaan uudenlaiseen, osallistuvaan demokratiaan.
Diffusing best practice: The role of information flows
Parhaiden käytäntöjen levittäminen: tietovirtojen merkitys tiedottamisen alueilla.
Many best practices are hidden from view. Cities are generally bad and unimaginative in telling the story of their development.
Parhaat käytännöt jäävät monesti piiloon, ja kaupungeilta puuttuu useimmiten taito ja mielikuvitus kertoa omasta kehityksestään.
In part four we cite the contrary example of Montpellier - a rare example of a city that projects itself to the public, including visitors.
Raportin neljännessä osassa esitellään yksi päinvastainen tapaus: Ranskan Montpellier on sikäli harvinainen kaupunki, että se esittelee itseään yleisölle, myös vierailijoille.
Such visibility strategies would - so we believe - be effective in winning support for the broad lifestyle changes that sustainable urban development will require.
Raportissa uskotaan, että kaupungit voivat korkean profiilin strategian avulla saada kannatusta niille merkittäville elämäntyylin muutoksille, joita kaupunkien kestävä kehitys edellyttää.
Once these baseline innovations have been made, they are likely to spawn others.
Kun perusinnovaatiot on tehty, ne synnyttävät todennäköisesti uusia innovaatioita.
We said at the start of the report that 'best practice' can be viewed in two ways: first as European-wide best practice, of which there will only be a few examples, and secondly as best practice in a specific context.
Raportin alussa todetaan, että parhaita käytäntöjä voidaan tarkastella kahdella tavalla: Euroopan laajuisina parhaina käytäntöinä, joista on vain muutamia esimerkkejä, tai parhaina käytäntöinä tietyssä kontekstissa.
In the latter case there is an immense challenge to bring the majority of European cities, both large and small, simply up the level of those who are doing best.
Jälkimmäisessä tapauksessa haastetta kerrakseen on jo siinä, että saadaan valtaosa Euroopan kaupungeista - suurista ja pienistä - samalle tasolle parhaiten suoriutuvien kanssa.
This requires a shift in emphasis towards promoting best practice even more strongly, and thinking through and assessing the most effective means of dissemination.
Edellytyksenä on, että parhaita käytäntöjä edistetään nykyistäkin tarmokkaammin ja tutkitaan tarkoin, mitkä ovat tehokkaimmat keinot levittää niitä.
There is a fundamental question: to what extent are micro-innovations, of the kind described in this report, effective in changing the macro environment for sustainable development?
Yksi peruskysymys on se, kuinka tehokkaasti mikroinnovaatiot - joita raportissa juuri kuvataan -pystyvät muuttamaan makroympäristöä kestävän kehityksen suuntaan?
What should come first: the smaller pilot project that inspires, perhaps leading to broader changes because it is replicated, and thus over time may help change the incentives and regulatory regime in the direction of sustainable development?
Mikä on ensimmäinen vaihe: Pitäisikö toteuttaa suppea esihanke, joka kannustaisi toimintaan ja joka toisinnettuna voisi saada aikaan laajempia muutoksia, kuten kestävää kehitystä edistäviä kannustinjärjestelmiä ja säädöksiä?
Or changes in the macro regime, to provide the conducive seedbed to allow pilot projects to take place in the first instance?
Vai pitäisikö yrittää muuttaa makrorakennetta, jotta se ylipäänsä pystyisi tarjoamaan näille esihankkeille kasvualustan?
There is no agreement; but it is certain that no city can live by continual innovation alone.
Varmaa on kuitenkin, että yksikään kaupunki ei elä pelkästä innovaatiosta.
Even so, many cities are under-performing; and isolated good examples do not mean that the city as a whole is innovative.
Monet kaupungit jäävät kuitenkin alle vaaditun tason. Yksittäiset hyvät esimerkit eivät tarkoita, että kaupunki olisi kokonaisuutena innovatiivinen.
More innovative methods need to be found which will cascade down the ways in which best practice cities operate, so that their good practice is adopted by the slowest movers.
On kehitettävä uusia innovatiivisia menetelmiä levittää niitä toimintatapoja, joita käytetään parhaiden käytäntöjen mallikaupungeissa, jotta hitaimmatkin muuttujat omaksuisivat ne.
Here, Europe can leam from elsewhere - for instance in areas such as the development of innovative financing schemes in the US.
Eurooppa voi tässä suhteessa ottaa oppia muilta, esimerkiksi Yhdysvalloissa kehitetyistä innovatiivisista rahoitusjärjestelmistä.
A major recommendation is the need for an evaluation of the use and impact of databases, allied to a rigorous assessment of all the other means by which cities leam from each other, including the mass of networks, conferences and meetings.
Raportissa korostetaan, että tietokantojen käyttöä ja vaikutusta olisi arvioitava. Samalla olisi tarkasteltava huolellisesti muita tapoja, joilla kaupungit ottavat toisistaan oppia, kuten erilaiset verkot, konferenssit ja kokoukset.
Databases have played a key role in disseminating innovation, but they have many technical problems (such as use of criteria, the need to maintain a balance between specificity and generality, the source of data, the lack of long-term historical data which has the result of excluding several of the bestknown cases of urban innovation over the last forty years, duplication as between different databases); and many databases lack the resources to keep them up to date and to develop them.
Tietokannat ovat olleet avainasemassa innovaation levittämisessä, mutta niiden kanssa on ollut paljon teknisiä ongelmia (esimerkiksi kriteerien soveltaminen, erityisen ja yleisen välinen tasapaino, tietolähteet, päällekkäisyys eri tietokantojen välillä sekä historiallisen tiedon puuttuminen pitkältä aikaväliltä, minkä vuoksi tietokannoista puuttuu useita tunnettuja kaupunki-innovaatioita viimeisten 40 vuoden ajalta). Usein puuttuu myös voimavaroja pitää tietokantoja ajan tasalla ja kehittää niitä.
The databases are also biased towards municipal actions; they tend to underplay the significance of business or trades unions, for example.
Tietokannoissa korostetaan usein kuntien toiminnan merkitystä esimerkiksi yritysten tai ammattiyhdistysten kustannuksella.