natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14 and OJ C 400 of 31.12.1994, p. 1.
14 ja C 400, 31.12.1994, s. 1. EYVL C 263, 20.8.1998, s. 13.
Benchmarking: Implementation of an instrument available to economic actors and public authorities C0M(1997) 153 of 16.4.1997.
Esikuva-analyysi: väline taloudellisten toimijoiden ja viranomaisten käyttöön, KOM(1997) 153, 16.4.1997.
Benchmarking the competitiveness of European industry: assessment of the initiatives SEC(1999) 523 of 12.4.1999.
Esikuva-analyysi: eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyky, aloitteiden arviointi SEC(1999) 523, 12.4.1999.
Council Conclusions on benchmarking of 16.11.1998.
Neuvoston päätelmät esikuva-analyysistä, 16.11.1998.
Council Conclusions on benchmarking and competitiveness of 29.4.1999.
Neuvoston päätelmät esikuva-analyysistä ja kilpailukyvystä, 29.4.1999.
Enterprises: The European Benchmarking Network (consisting of benchmarking practitioners), was established in 1997 with Commission support to promote the adoption of benchmarking by SMEs.
Yritykset: Euroopan laajuinen esikuva-analyysiverkko (jonka jäseniä ovat esikuvaanalyysien käytännön toteuttajat) perustettiin komission tuella vuonna 1997 edistämään pkyritysten esikuva-analyysejä.
The Network has also facilitated the establishment of national benchmarking focal points, the publication of a benchmarking manual and CD-Rom for SMEs and the organisation of four European Benchmarking Conferences.
Verkko on auttanut kansallisten esikuva-analyysipisteiden perustamisessa, pkyrityksille suunnatun esikuva-analyysikäsikirjan ja CD-ROMin julkaisemisessa sekä neljän eurooppalaisen esikuva-analyysikonferenssin järjestämisessä.
An initiative under the SME Initiative of the Structural Funds to establish an transnational benchmarking database for SMEs is currently underway.
Rakennerahastojen pkyrityksiä koskevan aloitteen yhteydessä toteutetaan parhaillaan valtioiden yhteistä esikuva-analyysitietokantaa pkyrityksille.
Sectors: A number of projects have been completed to benchmark sector specific competitiveness issues.
Toimialat: Lukuisia hankkeita on toteutettu kilpailukykyyn liittyvien aiheiden toimialakohtaisten esikuvaanalyysien toteuttamiseksi.
A trend chart of innovation is being developed as a basis for benchmarking.
Esikuvaanalyysin perustaksi laaditaan parhaillaan innovaatiokartoitusta.
This includes the need to take account of and meet subsidiarity and proportionality tests, to improve the quality of drafting, to introduce simplification measures, to consolidate and codify existing legislation, and to ensure all interested parties have access to information.
Tähän sisältyy tarve ottaa huomioon toissijaisuutta ja suhteellisuutta koskevat periaatteet, parantaa lainsäädäntöluonnosten laatua, ottaa käyttöön yksinkertaistamistoimenpiteitä, vahvistaa ja kodifioida olemassaolevaa lainsäädäntöä sekä huolehtia siitä, että kaikki asiaankuuluvat osapuolet saavat tietoa.
The most recent report, "Better Law Making 1999" , was considered at the Helsinki European Council where Heads of State and Government confirmed their commitment to better regulation.
Tuoreinta kertomusta "Säädöskäytännön parantaminen 1999" käsiteltiin Helsingissä kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa, jossa valtioiden ja hallitusten päämiehet vakuuttivat sitoutumistaan parempaan lainsäädäntöön.
Further to the Lisbon summit of 23-24 March 2000, the Commission was asked to set out a strategy for coordination and simplification of the regulatory environment by 2001.
Komissiota pyydettiin Lissabonissa 23.- 24. maaliskuuta 2000 pidetyn huippukokouksen jälkeen laatimaan strategia lainsäädäntöympäristön yhteensovittamiseksi ja yksinkertaistamiseksi vuoteen 2001 mennessä.
C0M(1999) 562 final of 3.11.1999.
KOM(1999) 562 lopullinen, 3.11.1999.
In 1997, 12 business impact assessments were completed. These included the proposal for a
Vuonna 1997 laadittiin 12 arviointia vaikutuksista yrityksiin.
Directive on combating late payments in commercial transactions38, copyright and related rights in the Information Society, taxation of energy products39, a common system of taxation applicable to interest and royalty payments made between associated companies of different Member States40, liability for defective products41, and the framework agreement on part-time work negotiated by the Social Partners4.
Arvioinnit koskivat ehdotusta direktiiviksi kaupallisten toimien maksuviivästysten torjumisesta3, tekijänoikeuksia ja niiden lähioikeuksia tietoyhteiskunnassa, energiatuotteiden verotusta39, eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähivhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavaa yhteistä verojärjestelmää4, tuotevastuuta41sekä työmarkkinaosapuolten tekemää osa-aikatyötä koskevaa puitesopimusta42
These included proposals on such issues as establishing a general framework for the information and consultation of workers' in the European Community43, the organisation of working time for mobile workers performing road transport activities and for self-employed drivers44, limit values for benzene and carbon monoxide in ambient air , laying down the regulatory framework for electronic commerce4 and a proposal for introducing an effective minimum taxation of interest payments on savings
Arvioinnit koskivat sellaisia aiheita kuin työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevia yleisiä puitteita43, maantieliikenteen alalla työskentelevien liikkuvien työntekijöiden ja itsenäisten kuljettajien työajan järjestämistä44, ilmassa olevan bentseenin ja hiilimonoksidin raja-arvoja45, sähköistä kaupankäyntiä sisämarkkinoilla koskevia tiettyjä oikeudellisia näkökohtia46sekä säästöjen korkojen muodossa tuottamien tulojen tosiasiallisen vähimmäisverotuksen varmistamista yhteisössä koskevaa ehdotusta.47
Furthermore, in 1998 the Commission produced a Report on the Business Impact Assessment System as part of the Commission's commitment towards openness and transparency, and to help in discussion about the need for further improvements to the system as part of the drive to improve the quality of legislation for the benefit of the businesses, particularly SMEs, who have to implement it.
Lisäksi komissio laati vuonna 1998 kertomuksen yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointijärjestelmästä48osoituksena sitoutumisesta avoimuuteen ja näkyvyyteen. Asiakirjan on tarkoitus tukea keskustelua järjestelmän lisäkehittämistarpeista osana suuntausta, jolla pyritään parantamaan lainsäädännön laatua niiden yritysten, erityisesti pkyritysten, eduksi, jotka joutuvat sitä noudattamaan.
These included proposals on such issues as energy efficiency requirements for ballasts for fluorescent lighting, national emission ceilings for certain atmospheric pollutants, ozone in ambient air, structural statistics on labour costs, Directive on batteries and accumulators, and sub-indices of the harmonised indices of consumer prices.
Ne koskivat ehdotuksia, jotka käsittelivät muun muassa loistelamppujen virramajoittimien energiatehokkuusvaatimuksia, kansallisia päästörajoja tietyille ilman epäpuhtauksille, ilman otsonia, työvoimakustannuksia koskevia rakenteellisia tilastoja, akkuja ja paristoja sekä yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien alaindeksejä.
However, in response to calls from the Council and the European Parliament for further improvements of the business impact assessment, particularly with respect of the need for more comprehensive regulatory impact assessment, including cost-benefit analysis, an internal pilot project will be launched by the Commission to run in parallel to the normal system.
Neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat vaatineet yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnin kehittämistä edelleen erityisesti siksi, että tarvetta on lainsäädännön vaikutusten entistä kattavammasta arvioinnista, johon kuuluisi myös kustannus-hyöty-analyysi.
A first evaluation report on the project is planned before the end of 2001.
Komissio aikoo käynnistää sisäisen kokeiluhankkeen, jota toteutetaan samanaikaisesti nykyisen
C0M(1998) 126 final of 25.3.1998.
KOM(1998) 126 lopullinen, 25.3.1998.
C0M(1997) 30 final of 12.3.1997.
KOM(1997) 30 lopullinen, 12.3.1997.
C0M(1998) 67 final of 4.3.1998.
KOM(1998) 67 lopullinen, 4.3.1998.
COM( 1997) 478 final of 1.10.1997.
KOM(1997)478 lopullinen, 1.10.1997.
C0M(1997) 392 final of 23.7.1997.
KOM(1997) 392 lopullinen, 23.7.1997.
C0M(1998) 612 final of 11.11.1998.
KOM(1998) 612 lopullinen, 11.11.1998.
C0M(1998) 662 final of 24.11.1998.
KOM(1998) 662 lopullinen, 24.11.1998.
C0M(1998)591 final of 20.1.1999.
KOM(1998) 591 lopullinen, 20.1.1999.
C0M(1999) 427 final of 17.8.1999.
KOM(1999) 427 lopullinen, 17.8.1999.
C0M(1998) 295 final of 20.5.1998.
KOM(1998) 295 lopullinen, 20.5.1998.
Evaluating the Impact on Business - the European Commission's Impact Assessment System, 1998.
Yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointi - Euroopan komission vaikutusten arviointijärjestelmä, 1998.
The Action Plan for the Single Market envisaged the creation of a panel of European companies to be consulted in addition to the consultations usually carried out by the Commission in the preparation of its legislative proposals.
Yhtenäismarkkinoita koskevassa toimintasuunnitelmassa esitettiin eurooppalaisista yrityksistä koostuvan paneelin perustamista. Tarkoituksena oli, että tavanomaisten kuulemisten lisäksi komissio kuulisi myös paneelia lainsäädäntöehdotuksista.
The Communication on "the Business Test Panel - A Pilot Project"49was adopted at the Internal Market Council on 30 March 1998.
Sisämarkkinoita käsittelevä neuvosto hyväksyi 30. maaliskuuta 1998 kertomuksen "Yrityspaneeli - kokeiluhanke"49.
On the third consultation concerning the proposal for a Directive on Waste from Electrical and Electronic Equipment 10 Member States participated .
Kolmanteen kuulemiseen, joka koski ehdotusta direktiiviksi sähkö-ja elektroniikkalaiteromusta, osallistui kymmenen jäsenvaltiota.
Parallel to the consultations in the Member States the Commission carried out a consultation online via the Dialogue with Business web-site.
Jäsenvaltioissa toteutettujen kuulemisten lisäksi komissio otti vastaan kommentteja yritysten vuoropuheluun tarkoitetulla Internet-sivustolla.
The pilot project will be subject to an indepth evaluation which will be carried out in association with the review of the Commission's Business Impact Assessment system.
Kokeiluhanketta arvioidaan huolellisesti yrityksiin kohdistuvia vaikutuksia koskevan komission arviointijärjestelmän yhteydessä.
The SLIM (Simpler Legislation for the Internal Market) exercise launched in 1996, whose goal is to reduce the constraints that Internal Market rules impose on businesses, has brought tangible results.
Vuonna 1996 käynnistetyn sisämarkkinalainsäädännön yksinkertaistamishankkeen (SLIM) tavoitteena on vähentää sisämarkkinoita koskevista määräyksistä yrityksille aiheutuvaa taakkaa.
Two Commission Regulations on the declaration of net mass and statistical value have been c ι en issued . A Council Regulation to simplify the product nomenclature was adopted on
Sovittelumenettely saatettiin onnistuneesti päätökseen Intrastat-ehdotuksen osalta, jonka tarkoituksena on vähentää yhteisön sisäisen kaupan tilastotietojen keruujärjestelmän keräämiä tietoja.5Komissio antoi kaksi asetusta nettomassan maininnasta ja tilastoarvosta.51Neuvosto antoi tuotenimikkeistön yksinkertaistamista koskevan asetuksen 31. tammikuuta 2000 .
31 January 2000 . The revised Directive on ornamental plants, clarifying its scope and reducing the administrative burden on both suppliers and administrations, has been adopted.
Tarkistettu direktiivi koristekasveista, jonka soveltamisalaa on selvennetty ja jonka aiheuttamaa hallinnollista taakkaa sekä tuottajien että hallinnon kannalta on vähennetty, hyväksyttiin.
In the third phase of SLIM, concluded in late 1998, SLIM teams made proposals on socialsecurity coordination rules, electromagnetic compatibility and insurance.
SLIM-hankkeen kolmannessa vaiheessa, joka saatettiin päätökseen vuonna 1998, SLIM-ryhmät esittivät ehdotuksia sosiaaliturvan koordinoinnin säännöistä, sähkömagneettisesta yhteensopivuudesta sekä vakuutuksista.
In the case of socialsecurity the relevant amendments have already been prepared by the Commission in a proposal adopted in December 199854.
Sosiaaliturvan osalta komissio on jo laatinut tarpeelliset muutokset joulukuussa 1998 hyväksytyssä ehdotuksessa54.
A complete list of all the recommendations issued by the three teams and the Commission's proposed follow up were published55.
Kolmen ryhmän esittämät suositukset kokonaisuudessaan sekä komission ehdotukset niihin vastaamiseksi on julkaistu .
C0M(1998) 197 final of 30.3.1998.
KOM(1998) 197 lopullinen, 30.3.1998.
Regulation No 1182/1999 of the European Parliament and of the Council of 10.5.1999, OJ L 144, 9.6.1999 based on the Commission proposal C0M(1997) 252 final of 30.5.1997.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 1182/1999, annettu 10.5.1999, EYVL L 144, 9.6.1999, perustuu komission ehdotukseen KOM(1997) 252 lopullinen, 30.5.1997. Komission asetus (EY) N:o 2385/96, 16.12.1996, EYVL L 326, 17.12.1996 ja komission asetus (EY) N:o 860/97 14.5.1997, EYVL L 123, 15.5.1997.
COM(1997) 275 final of 4.6.1997.
KOM(1997) 275 lopullinen, 4.6.1997. EYVL L 28, 3.2.2000, s. 16-18. KOM(1998) 779, EYVL C 38, 12.2.1999, s. 10.
COM (1999) 88 final of 25.2.1999.
KOM(1999) 88 lopullinen, 25.2.1999.
The Commission assessed the SLIM exercise and adopted a Communication on 28 February 200058 which contains measures to improve the implementation of SLIM.
Komissio on arvioinut SLIM-hanketta ja antoi 28. helmikuuta 2000 tiedonannon , johon sisältyy toimia SLIM-hankkeen toteuttamisen tehostamiseksi.
Late payments are the cause of one in four bankruptcies. This leads to 450 000 job losses each year and the loss of € 23.6 billion in unpaid debts.
Maksuviivästykset aiheuttavat joka neljännen konkurssin, ja tätä kautta menetetään vuosittain 450 000 työpaikkaa ja noin 23,6 miljardia euroa suorittamattomina saatavina.
Surveys show that over 20 % of European businesses would export more if they could obtain shorter payment periods from their foreign customers.
Tutkimusten mukaan yli 20 prosenttia eurooppalaisista yrityksistä harjoittaisi enemmän vientiä, jos ulkomaiset asiakkaat noudattaisivat lyhyempiä maksuaikoja.
SMEs are particularly affected by late payments (since they are more vulnerable .to variations in cash flow).
Varsinkin pk-yrityksissä maksuviivästykset aiheuttavat paljon haittaa, koska nämä yritykset ovat paljon herkempiä muutoksille likviditeetissään.
States in May 199559. Since the Recommendation was ineffective °, in March 1998 the Commission proposed a Directive to combat the problem .
Aluksi se pyrki parantamaan tilannetta antamalla toukokuussa 1995 jäsenvaltioille suosituksen.59Koska suosituksella ei ollut toivottuja vaikutuksia60, antoi komissio maaliskuussa 1998 ehdotuksen direktiiviksi tämän ongelman torjumisesta61.
The proposed Directive has been through the codecision procedure of the European Parliament and the Council (Art. 251 of the EC Treaty).
Direktiivi alistettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteispäätösmenettelylle (EY:n perustamissopimuksen 251 artikla).
The Council approved the Directive on 18 May 2000 and it was finally adopted by the European Parliament on 15 June 2000.
Neuvosto hyväksyi direktiivin 18. toukokuuta 2000, jonka jälkeen Euroopan parlamentti hyväksyi sen 15. kesäkuuta 2000.
It is Directive 2000/35/EC of 29 June 2000e2.
Kyseessä on direktiivi 2000/35/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000.62
It fixes a period of 30 days as a reference for late payments, against which it will be possible to judge the deadlines fixed in contracts.
Direktiivissä vahvistetaan 30 päivän viiteajanjakso maksuviivästysten osalta. Sopimuksissa asetettuja määräaikoja voidaan arvioida tämän perusteella.
It should have a positive effect by shortening payment periods, improving cash flow, particularly for SMEs, and, in the long run, making jobs more stable in Europe.
Lisäksi sillä on suotuisa vaikutus maksuaikojen lyhenemiseen, varsinkin pkyritysten käteisvaratilanteen paranemiseen ja työpaikkojen vakauttamiseen Euroopassa.
It is essential for SMEs to take advantage from the growth potential offered by digital technologies.
Pkyrityksille on hyvin tärkeää hyödyntää digitaalitekniikan tarjoamia kasvumahdollisuuksia.
However, evidence suggests that Europe is not benefiting to the same extent as international partners from the positive effects generated by the "new economy".
Kokemus on kuitenkin osoittanut, että Eurooppa ei hyödy "uuden talouden" suotuisista
Simpler Legislation for the Single Market: Extension to a Fourth Phase.
Sisämarkkinoiden yksinkertaisempi lainsäädäntö: neljäs vaihe. SEC(1998) 1944.
COM(2000) 56 final of 4.2.2000.
KOM(2000) 56 lopullinen, 4.2.2000. KOM(2000) 104, 28.2.2000. EYVL L 127, 10.6.1995, s.
Evaluation of the Recommendation contained in the Commission Communication of July 1997, OJ C 216 of 17.7.1997, p. 10.
Katso komission heinäkuussa 1997 antamassa tiedonannossa esitetyn suosituksen arviointi, EYVL C 216, 17.7.1997, s. 10. EYVL C 168, 3.6.1998, s.
13 and COM(1998) 126 final of 25.3.1998.
13 jaKOM(1998) 126 lopullinen, 25.3.1998. EYVL L 200, 8.8.2000, s. 35.
, launched by the Commission on the 8th
Tämä ei koske pelkästään pkyrityksiä vaan yrityksiä yleensä, kansalaisia, hallintoa, kouluja jne.
Against this situation, the ¿Europe initiative
Tässä tilanteessa komissio käynnisti eEurope-aloitteen63
December 199964, aims to bring everyone in Europe - every citizen, every school, every company - into the digital age as quickly as possible. eEurope has received a strong support from Member States and the industry.
8. joulukuuta 199964. Aloitteen tavoitteena on tarjota kaikille Euroopassa - jokaiselle kansalaiselle, koululle ja yritykselle -mahdollisimman pian pääsy digitaaliaikaan. eEurope-aloite on saanut laajaa kannatusta jäsenvaltioista ja teollisuudelta.
The special European Council held the 23-24* March 2000 in Lisbon gave a commitment to key targets of the eEurope initiative and invited the Commission and the Council to prepare an Action Plan for the European Council of Feira, 19-20* June 2000.
Lissabonissa 23.-24. maaliskuuta 2000 pidetty Eurooppaneuvoston erityisistunto kannatti eEurope-aloitteen päätavoitteita ja kehotti komissiota ja neuvostoa valmistelemaan toimintasuunnitelman esiteltäväksi Feirassa 19.-20. kesäkuuta 2000 kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle.
65 identifies 11 action lines.
65 määritetään 11 toimintalinjaa.
Three of these are particularly relevant
Niistä kolme eEurope-aloitteen toimintasuunnitelmassakoskee erityisesti pk-yrityksiä:
- e-commerce: improve legal certainty for SMEs offering e-commerce services across the Union; strengthen consumer confidence in e-commerce; accelerate the adoption of the legal and regulatory framework for e-commerce and its transposition and application in the Member States.
- Sähköinen kaupankäynti: pkyritysten oikeusturvan lisääminen, jotta nämä voisivat tarjota sähköisen kaupankäynnin palveluja unionissa; kuluttajien luottamuksen vahvistaminen sähköiseen kaupankäyntiin; sähköistä kaupankäyntiä koskevan lainsäädäntökehyksen antamisen nopeuttaminen, sen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltaminen jäsenvaltioissa.
- Faster and Cheaper Internet: accelerate the adoption, transposition and application of the new regulatory framework for electronic communication services in order to boost the development of new fixed and wireless broadband infrastructures and to bring tariffs down.
- Nopeampi ja halvempi Internet: uuden sähköistä viestintää koskevan lainsäädännön antamisen ja soveltamisen nopeuttaminen uusien kiinteiden ja langattomien laajakaistaisten infrastruktuurien kehittämiseksi ja tariffien laskemiseksi.
- Working in the knowledge-based economy: enhance the digital literacy of workers and develop new skills adapted to market needs; take advantage of new possibilities offered by digital technologies, e.g. teleworking, to increase the flexibility of work organisation.
- Työskentely osaamiseen perustuvassa taloudessa: työntekijöiden digitaalisen osaamisen tukeminen ja uusien markkinoiden tarpeisiin mukautettujen taitojen kehittäminen; digitaaliteknologian tarjoamien uusien mahdollisuuksien hyödyntäminen, kuten etätyö, työn organisoinnin joustavuuden lisäämiseksi.
Promise66is a programme (1998-2002, budget: 25 M€) which provides awareness and encourages citizens to take advantage of the information technology services.
Promise66on ohjelma, joka edistää kansalaisten tietoisuutta ja kannustaa kansalaisia hyödyntämään tietotekniikkapalveluja (1998-2002, määrärahat 25 miljoonaa euroa).
Only 15 % of the European SMEs use the new information technologies to improve their standards and compete in the global market.
Vain 15 prosenttia eurooppalaisista pkyrityksistä käyttää uutta tietotekniikkaa parantaakseen toimintaansa ja kilpailukykyään maailmanlaajuisilla markkinoilla.
In Promise, many activities are relevant for SMEs notably: the ESIS inventory and the Eurobarometer surveys identifying the situation of SMEs versus the Information Society, the European Internet Fiestas and the ISPO information services.
Promise-ohjelmassa useat toimet koskevat myös pk-yrityksiä. Sellaisia ovat erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyviä hankkeita ja toimia koskeva eurooppalainen tutkimus, eurobarometri-tutkimukset, joissa määritetään pkyritysten tilannetta tietoyhteiskunnassa, European Internet Fiestas sekä ISPO-tietopalvelut.
Also, European Information Society Awareness Weeks (EISAW) were organised in 1997 with the network of Euro Info Centres resulting in 27 events throughout the 15 Member States and the participation of 2 061 SMEs from various industry sectors.
Vuonna 1997 järjestettiin myös Euroopan tietoyhteiskuntaa koskeva tiedotusviikko (EISAW) eurotietokeskusten verkon kanssa.
In 1998, a call for proposals was launched on "Optimisation of the socio-economic benefits of the Information Society in Europe" with a strong SME emphasis (Epsilon initiative).
Tapahtumia järjestettiin 27 kappaletta 15 jäsenvaltiossa, ja niihin osallistui yhteensä 2 061 pkyritystä teollisuuden eri aloilta.
In 1999, a workshop on IS dissemination for SMEs brought together SMEs and relevant intermediaries/multipliers to provide a forum for discussion of best practice in dissemination and promotion of the IS for SMEs and to improve coordination and synergy between the main actors in this field.
Vuonna 1998 käynnistettiin ehdotuspyyntö aiheesta "tietoyhteiskunnan sosioekonomisten hyötyjen optimointi Euroopassa".
Present priorities include the coordination of the various Community initiatives contributing to the establishment and the promotion of the Information Society.
Tällä hetkellä ensisijaista on lukuisten tietoyhteiskunnan perustamista ja edistämistä koskevien yhteisöaloitteiden koordinointi.
Focus is now more on identifying, giving visibility and promoting the implementation of IS best practices in specific areas to stimulate takeup and spreading of high quality applications, services and methodologies rather than on funding some new projects.
Yhä enemmän keskitytään tietoyhteiskunnan parhaiden käytäntöjen määrittämiseen, näkyvyyteen ja noudattamisen edistämiseen tietyillä aloilla korkealaatuisten sovellusten, palvelujen ja menetelmien käyttöönoton ja levittämisen kannustamiseksi, kun taas uusien hankkeiden rahoitus on saanut vähemmän huomiota.
Measures concerning the information society in the regions assisted by the EU (RISI) are divided into two sections: RISI 1, which encourages partnership between the key players in the region for drawing up a regional action plan on the information society and RISI 2, which supports multi-regional pilot projects.
Tietoyhteiskuntaa koskeviin toimiin unionin tukemilla alueilla (RISI) sisältyy kaksi toimikokonaisuutta: RISI 1 edistää alueen keskeisten toimijoiden välistä ktrmppanuutta alueellisen toimintasuunnitelman laatimisessa tietoyhteiskunnan osalta ja RISI 2 tukee useiden alueiden välisiä kokeiluhankkeita.