natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Specified bonuses would be centrally designed to address recognised health and safety problems in a sector and would be awarded upon application.
Erityisbonukset määriteltäisiin keskitetysti siten, että niiden puitteissa huomioitaisiin eri sektoreilla tunnistetut työsuojeluongelmat, ja ne myönnettäisiin anomuksesta.
Individual bonuses would be given upon application,
Yksittäisbonukset myönnettäisiin anomuksesta yrityksille, joilla on erityisongelmia
to enterprises with individual problems who cooperate to develop novel solutions.
työsuojelun alalla ja jotka ovat osoittaneet yhteistyöhalukkuutta uusien ratkaisujen kehittämiseksi.
Investment aid incentives could be made available to enterprises interested in investments that improve health and safety and showing willingness to develop these improvements.
Kannustavaa investointitukea voitaisiin järjestää yrityksille, jotka ovat kiinnostuneita tekemään työsuojelutasoa parantavia investointeja ja jotka ovat osoittaneet olevansa halukkaita tällaisten parannusten kehittämiseen.
The development could be described in a contract and supported by health and safety professionals.
Kehitystä voitaisiin kuvata sopimuksessa ja sille voitaisiin vaatia työsuojeluasian tuntijoiden tuki.
Award of the marketing label for excellence in the working environment could be related to the bonus system and be offered to enterprises that obtain a specified amount of bonus.
Hyvästä työympäristöstä kertovan markkinointimerkin myöntäminen voitaisiin sitoa bonusjärjestelmään, jolloin se annettaisiin tiettyyn bonusmäärään yltäneille yrityksille.
A major consideration behind this proposal is the diversity of enterprises.
Tämän ehdotuksen yhteydessä on tärkeää huomioida yritysten erilaisuus.
It is necessary to consider differences between sectors and sizes of enterprises, differences in technology and in the coiporate culture of the organisations.
On välttämätöntä ottaa huomioon sektoreiden väliset erot, yritysten kokoerot, yritysten käyttämän teknologian erot ja yrityskulttuurierot.
In part, the subbonus system addresses these different needs.
Lisäbonusjärjestelmä kattaa osaltaan näihin eroavaisuuksiin perustuvat taipeet.
Additionally, a special programme is proposed for small enterprises.
Näiden lisäksi pienyrityksiä varten on ehdotettu oma erikoisohjelmansa.
Documentation and evaluation routines necessary for the operation of the incentive model are detailed.
Kannustavan mallin toteutuksen kannalta välttämättömät asiakirjat ja arviointimenetelmät on selostettu jäljempänä yksityiskohtaisesti.
Information about causes of known and future risks must be collated from several sources.
Tiedot tunnettujen ja tulevaisuudessa mahdollisten riskien aiheuttajista on kerättävä useista eri lähteistä.
Information about the consequences of accidents or exposures, the workforce, the enterprises and the actual work are all necessary components.
Tiedot onnettomuuksien tai altistuksien seurauksista, yritysten henkilöstöstä, yrityksistä ja niissä tehdyn työn laadusta ovat kaikki välttämättömiä osatekijöitä.
Options for the organisation of the body responsible for the incentive model are described.
Kannustavasta mallista vastuussa olevan elimen organisaatiovaihtoehdot on niin ikään selostettu.
Key criteria are the effectiveness of administration, including how visits are prioritized and the procedures for complaints and appeals.
Hallinnon tehokkuus ja siihen sisältyvät tarkastuskäyntien priorisointi sekä valitus- ja muutoksenhakuoikeus kuuluvat avainkriteereihin.
Throughout the report, the necessary flexibility across national systems is emphasised.
Kansallisten järjestelmien erilaisuudesta johtuen joustavuus on välttämätöntä, ja tätä on korostettu tässä raportissa kauttaaltaan.
The incentives could be implemented in a number of different ways and embedded in different organisations.
Kannustimet voitaisiin toteuttaa monella eri tavalla ja eri organisaatioiden toimesta.
In the final chapter, practical issues concerning the implementation of the proposals are discussed.
Raportin viimeisessä luvussa on käsitelty ehdotusten toteukseen liittyviä käytännön seikkoja.
The social partners, governmental authorities, politicians, researchers and insurance companies all over Europe are increasingly looking for new ways to improve the working environment beyond the minimum level required by law.
Työmarkkinaosapuolet, valtion viranomaiset, poliitikot, tutkijat ja vakuutusyhtiöt kaikkialla Euroopassa ovat yhä lisääntyvässä määrin alkaneet etsiä uusia tapoja, joilla työympäristöä voitaisiin kehittää lainsäädännön asettamia vähimmäisvaatimuksia paremmaksi.
One important mechanism for doing so is by the economic motivation of companies.
Ylitysten taloudellinen motivointi on osoittautunut tässä tärkeäksi mekanismiksi.
Several existing insurance schemes for compensation of injured employees have built-in economic incentives through employers' contributions which are based on the risks in the workplace.
Moniin nykyisiin vakuutuksiin, jotka kattavat työtapaturmaan joutuneille työntekijöille maksettavat korvaukset, sisältyy kannustimia, jotka vaikuttavat työantajan vakuutusmaksuihin ja perustuvat työpaikalla vallitsevien riskien suuruuteen.
Other countries do not have such systems in place but are analysing the options.
Toisissa maissa ei tällaista järjestelmää ole, mutta niissä vaihtoehdot ovat tarkastelun alaisina.
To assist the policy makers in this process at national and European level the Foundation established in 1993 a European Forum where member states can exchange views and experiences on the topic.
Auttaakseen päätöksentekijöitä tässä prosessissa sekä kansallisella että Euroopan tasolla säätiö perusti vuonna 1993 Euroopan forumin, jonka puitteissa jäsenvaltiot voivat vaihtaa tähän aiheeseen liittyviä ajatuksia ja kokemuksia.
Based on these discussions a multidisciplinary working party has prepared four publications for the Foundation.
Näiden keskustelujen pohjalta monen eri alan asiantuntijoista koottu työryhmä on laatinut säätiölle neljä julkaisua.
The first report was an extensive catalogue of the major economic incentive systems in operation internationally (see Reference 1).
Ensimmäinen raportti käsitti laajan luettelon tärkeimmistä, kansainvälisesti toteutetuista, taloudellisesti kannustavista järjestelmistä (katso viitettä 1).
Advantages and disadvantages of these different systems were analyzed and discussed and the conclusions were summarized in a booklet (Reference 2).
Näiden eri järjestelmien edut ja epäkohdat analysoitiin, niistä keskusteltiin ja johtopäätöksistä tehtiin yhteenveto, josta laadittiin kirjanen (viite 2).
Knowledge and experience was extended further through a seminar with Eastern Europe in October 1994 held in Warsaw.
Tietoja ja kokemuksia laajennettiin entisestään järjestämällä Itä-Euroopan edustajien kanssa seminaari, joka pidettiin lokakuussa 1994 Varsovassa.
Interesting new models are being developed here (Reference 3).
Tämän tuloksena on kehittynyt mielenkiintoisia uusia malleja (viite 3).
This report is the fourth publication.
Tämä raportti on järjestyksessä neljäs julkaisu.
Based on the experiences of the earlier phases of the project the working party assisted by a Steering Group has developed elements of an innovative economic incentive model.
Projektin aikaisemmissa vaiheissa saatujen kokemusten pohjalta työryhmä on johtoryhmän avustuksella kehittänyt elementtejä, jotka osaltaan muodostavat innovatiivisen mallin taloudellisesti kannustavasta menettelystä.
This theoretical model would need further development and testing.
Tämä teoreettinen malli kaipaa vielä lisäkehittelyä ja kokeilua käytännössä.
It would also need to be adapted to national tradition and structures before it could be implemented.
Sitä on myös muokattava kansallisten perinteiden ja rakenteiden mukaisesti, ennen kuin se voidaan toteuttaa.
The purpose of this proposal is only to serve as a source of inspiration to those policy makers who
Tämän ehdotuksen tarkoituksena on ainoastaan toimia herätelähteenä päätöksentekijöille, jotka ovat aikeissa
seek to improve or change existing economic incentive schemes or who are considering introducing new systems of this kind.
parantaa tai muuttaa olemassaolevia taloudellisia kannustusohjelmia tai jotka parhaillaan harkitsevat tämäntyyppisten uusien järjestelmien käyttöönottoa.
It is our hope that this report will contribute to the improvement of the future working environment in Europe.
Toivomme, että tämä raportti tulee osaltaan vaikuttamaan parempien työympäristöjen syntymiseen tulevaisuudessa Euroopassa.
Eric Verborgh Deputy Director
Eric Verborgh Apulaisjohtaja
Acknowledgements
Raportin laatijat ja avustajat
Kirsten Jørgensen MSc (Eng) PhD is head of the Department of Analysis and Documentation at the Danish National Working Environment Service in Copenhagen.
Kirsten Jørgensen, dipl.ins., tri, on Tanskan valtion työympäristökeskuksen analyysi- ja dokumentointiosaston johtaja Kööpenhaminassa.
Christian Koch MSc (Eng) is Assistant Professor at the Institute for Technology and Society, Unit for Technology Assessment, Technical University of Denmark.
Christian Koch, dipl.ins., on Tanskan Teknilliseen korkeakouluun kuuluvan Teknologisen ja yhteiskunnallisen instituutin Teknologian arviointiyksikön apulaisprofessori.
He is attached to the Unit for the Working Environment and the Centre for Interdisciplinary Studies of Technology Management.
Hän toimii myös Työympäristöyksikössä ja Teknologisen hallinnon tieteidenvälisen tutkimuksen keskuksessa.
Prof Dr Wolfgang Kriiger has degrees in engineering and economics and is Dean of the Faculty of Safety Engineering at the University of Wuppertal, Germany.
Wolfgang Krüger, prof, tri, omaa sekä tekniikan että taloustieteiden loppututkinnot. Hän on Saksassa Wuppertalin yliopiston työturvallisuustekniikan tiedekunnan dekaani.
Henrik Litske MA (Economics) is Research Manager for the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Shankill, Co.Dublin, Ireland and is responsible for the Foundations project on economic incentives.
Henrik Litske, dipi.ekon., toimipaikka Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö, Shankill, Co.Dublin, Irlanti, missä hän toimii tutkimuspäällikkönä. Hän on vastuussa säätiön taloudellisia kannustimia tutkivasta projektista.
Steve Bailey MSc (Pollution) Dip Occ Hyg CChem FRSC FIOH MIOSH is Past President of the Institute of Occupational Hygienists and now runs his own consultancy Flexpro, in the United Kingdom.
Steve Baileij, mat.-luonnont.maist. (erik.ala saastuminen), dipl.työhyg., virall.kem., FRSC, FIOH, MIOSH, oli aikaisemmin Britannian Työhygieenikkojen instituutin presidentti ja johtaa nykyisin Britanniassa omaa konsulttitoimistoansa Flexproa.
K Jørgensen and C Koch originated the text for Chapters 1, 3, 4, 5 and 6 whilst Prof. Dr. Kriiger originated Chapter 2 on the application of economic incentives.
K Jørgensen ja C Koch laativat lukujen 1, 3, 4, 5 ja 6 tekstin, kun taas prof, tri Krüger laati luvun 2 taloudellisten kannustimien sovellusta koskevan tekstin.
S Bailey edited the manuscript.
S Bailey muokkasi käsikirjoitukset lopulliseen asuun.
The working party would like to thank all those who contributed information and comments during the course of the project, in particular the members of the steering group listed below.
Työryhmä haluaa täten kiittää kaikkia, jotka antoivat tietoja ja toivat mielipiteensä tietoomme projektin aikana, varsinkin alla mainittuja johtoryhmän jäseniä.
STEERING GROUP
JOHTORYHMÄ
European Trade Union Bureau for Health and Safety, Belgium
Euroopan ammattiliittojen työsuojelutoimisto, Belgia
Central Institute of Labour Protection, Poland
EUROGIP, Ranska Työsuojelun keskusinstituutti, Puola
Background Conclusions from Phases 1 and 2 Basic preconditions Target groups
Taustatietoja Vaiheiden 1 ja 2 tuloksista tehdyt johtopäätökset Perusedellytykset Tavoiteryhmät
Principles of Economic Incentives
Talo udellisten kannustimien periaatteet
Application of Incentives
Kannustimien sovellus
Introduction 3.1.1 The Tools Proposed 3.1.2 Interaction with health and safety legislation Premium Graduation 3.2.1 The base component 3.2.2 The sector and enterprise size component 3.2.3 Work function component The bonus system Special scheme for small enterprises Investment aid Labelling for marketing Coordination with other incentives
Johdanto 3.1.1 Ehdotetut välineet 3.1.2 Kannustimien ja työsuojelulainsäädännön yhteisvaikutukset Vakuutusmaksujen porrastus 3.2.1 Perusosa 3.2.2 Sektoriosa ja yrityskoko 3.2.3 Toimikohtainen osa Bonusiärjestelmä
Documentation and evaluation
Dokumentointi ja arviointi
Basic data and statistics 4.1.1 Information about consequences of risks 4.1.2 Information about workforce and enterprises 4.1.3 Information about the actual work environment 4.1.4 Information about causes of risks and risk factors Evaluation of premium graduation and bonus system 4.2.1 The gross premium 4.2.2 The bonus system 4.2.3 Organisation of the bonus system Evaluation of investment aid Evaluation of labelling for marketing
Perustiedot ja tilastotiedot 4.1.1 Tiedot riskien seurauksista 4.1.2 Tiedot henkilöstöstä ja yrityksistä 4.1.3 Tiedot todellisesta työympäristöstä 4.1.4 Tiedot riskien aiheuttajista ja riskitekijöistä Vakuutusmaksujen porrastuksen ja bonusjärjestelmän arviointi 4.2.1 Bruttomaksu 4.2.2 Bonusjärjestelmä 4.2.3 Bonusjärjestelmän organisointi Investointitukeen liittyvä arviointi Markkinointimerkkiin liittyvä arviointi
Demands on the organisation 5.1.1 Separation of incentive and compensation schemes 5.1.2 Cost effectiveness 5.1.3 Tasks to be conducted 5.1.4 Qualifications of the staff 5.1.5 Authorization 5.1.6 Cooperation with legal health and safety authorities 5.1.7 Cooperation with the social partners Organisational models 5.2.1 State institution 5.2.2 Independent institution 5.2.3 Controlled private organisation 5.2.4 Total private 5.2.5 Mixed models Possibilities of variety and flexibility Transnational relations Conclusion
Organisaatioon kohdistuvat vaatimukset 5.1.1 Kannustus- ja korvausohjelmien erottaminen toisistaan 5.1.2 Kustannustehokkuus 5.1.3 Suoritettavat tehtävät 5.1.4 Henkilökunnan pätevyys 5.1.5 Valtuudet 5.1.6 Yhteistoiminta lakisääteisten työsuojeluviranomaisten kanssa 5.1.7 Yhteistyö työmarkkinaosapuolten kanssa Organisaatiomallit 5.2.1 Valtion instituutio 5.2.2 Riippumaton instituutio 5.2.3 Valvottu yksityinen organisaatio 5.2.4 Täysin yksityinen 5.2.5 Yhdistelmämallit Monimuotoisuus ja joustavuus mahdollista
Implementation topics 6.1.1 Establishing the insurance organisation 6.1.2 Establishing a system contract 6.1.3 Establishing a social contract 6.1.4 Establishing a monitoring system 6.1.5 Establishing an assessment system 6.1.6 Recruitment and training Continuous Improvement 6.2.1 Improvement of monitoring 6.2.2 Improvement of the incentive scheme 6.2.3 Improvement of organisation
Toimeenpano 6.1 Toimeenpanokysymykset 6.1.1 Vakuutusorganisaation luominen 6.1.2 Sopimusjärjestelmän luominen 6.1.3 Yhteiskuntasopimuksen luominen 6.1.4 Seurantajärjestelmän luominen 6.1.5 Arviointijärjestelmän luominen 6.1.6 Työhönotto ja koulutus 6.2 Jatkuvat parannukset 6.2.1 Seurannan tehostaminen 6.2.2 Kannustusohjelman parantaminen 6.2.3 Organisaation tehostaminen
Contact person
Sanasto ja viitteet Sanasto
Introduction ι
Johdanto ι
1.1 Background
1.1 Taustatietoja
The purpose of this report is to describe a model consisting of a number of economic incentive methods which may have positive effects on the working environment.
Tämän raportin tarkoituksena on kuvata lukuisista taloudellisesti kannustavista menetelmistä koostuva malli, joka saattaa vaikuttaa positiivisesti työympäristöön.
Economic incentive 7nethods are methods which financially reward those enterprises that ensure and develop good and safe working conditions.
Taloudellisesti kannustavilla menetelmillä tarkoitetaan menetelmiä, joista yritt/kset hyötyvät taloudellisesti, kun ne kehittävät hyvät ja turvalliset työolosuhteet ja varmistavat niiden toteutuksen käytännössä,
The report takes as its starting point the conclusions from the earlier phases of the project, which the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions began in 1993.
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö aloitti vuonna 1993 projektin ensimmäiset vaiheet, joista saatuja johtopäätöksiä on käytetty tämän raportin lähtökohtana.
In Phase 1, existing economic incentive systems throughout Europe and Canada were researched and catalogued.Ren They were then analysed and compared during Phase 2, which is documented in the booklet "Economic Incentives to Improve the Working Environment"Ref2 published by the Foundation.
Vaiheen 1 aikana jo olemassa olevista taloudellisesti kannustavista ohjelmista kerättiin tietoja Euroopan eri puolilta sekä Kanadasta ja tiedot luetteloitiin.Viile' Vaiheen 2 aikana tiedot analysoitiin ja niitä verrattiin keskenään. Näin saadut tulokset koottiin kirjaseksi "Economic Incentives to Improve the Working Environment'™"'2, jonka säätiö julkaisi.
A principal conclusion of the study was that the systems currently applied can be improved.
Tutkimuksen pääasiallisena johtopäätöksenä todettiin, että nykyisin käytössä olevissa järjestelmissä on parantamisen varaa.
This launched a
Tämä käynnisti keskustelun siitä,
debate as to which incentive methods might have better effects than those used at present.
minkätyyppisillä kannustavilla menetelmillä saattaisi olla paremmat vaikutukset kuin nykyisin käytössä olevilla.
The debate has been led by the Foundation's project Steering Group, whose membership is drawn from all over Europe and reflects a variety of experiences and viewpoints.
Keskustelua on johtanut säätiön projektin johtoryhmä, jonka lukuisia eri näkemyksiä ja kokemuksia edustavat jäsenet ovat kotoisin Euroopan eri puolilta.
To further the debate, an international colloquium on economicincentive schemes was held in Warsaw in October 1994, organised jointly by the Foundation and the Polish Central Institute for Labour
Keskustelun viemiseksi eteenpäin säätiö järjesti yhdessä Puolan työsuojelukeskusinstituutin kanssa Varsovassa lokakuussa 1994 pidetyn kansainvälisen seminaarin, jossa käsiteltiin taloudellisesti kannustavia ohjelmia.Viitl
Here, East and West European nations exchanged ideas and experiences.
Tässä kokouksessa Itä- ja Länsi-Euroopan kansat vaihtoivat näkemyksiä ja kokemuksia.
New systems being developed in Eastern Europe were described, and speakers from the project team presented their preliminary ideas.
Saimme kuulla Itä-Euroopassa kehitysvaiheessa olevista uusista järjestelmistä ja vastavuoroisesti projektiryhmä esitteli omat alustavat ideansa.
The outcome of these deliberations forms the basis for this report.
Näiden keskustelujen tulokset muodostavat tämän raportin perustan.
The report was prepared by a small team of authors working under the guidance of the Steering Group.
Raportin on laatinut muutama kirjoittaja johtoryhmän ohjaamana.
Although the authors held differing perspectives on how incentives should be applied, they were nevertheless able to reach a consensus on the material presented.
Vaikka kirjoittajilla olikin toisistaan poikkeava näkemys siitä, kuinka kannustimia olisi sovellettava, he pystyivät kuitenkin pääsemään yksimielisyyteen saamansa materiaalin suhteen.
Those economic motivation methods that are advocated are a combination of newly developed methods with existing practical experience.
Esitetyt taloudellisesti motivoivat menetelmät ovat yhdistelmä hiljattain kehitetyistä ja jo käytännössä koetelluista menetelmistä.
The report describes how such methods can motivate enterprises, how the working environment and the efforts made may be evaluated, and the organisation that is required at the national level for the methods to work in everyday life.
Tässä raportissa on kuvattu, kuinka tällaiset menetelmät voivat motivoida ylityksiä ja kuinka työympäristön ja p)Tkimysten arviointi voidaan suorittaa. Raportissa on myös kuvattu käytännön toteutuksen kannalta välttämättömät kansalliset organisaatiorakenteet.
Finally, the implementation of the methods is discussed.
Raportin lopussa on käsitelty menetelmien toteutusta.
The report concentrates on how to bring about economic motivation as an element of industrial injury insurance.
Raportissa on keskitytty siihen, kuinka taloudellinen motivaatio voitaisiin saattaa työtapaturmavakuutuksiin sisältyväksi elementiksi.
However, the report is not intended to be exhaustive as regards economic measures, forms of organisation or methods of evaluation.
Raporttia ei kuitenkaan ole tarkoitettu tyhjentäväksi ohjeeksi taloudellisten menetelmien, organisaation muodostuksen tai menetelmien arvioinnin suhteen.
Nor is it prescriptive. Rather it is a toolbox, a collection of ideas which have already found favour with a wide body of opinion, and are now presented for further debate.
Se ei myöskään pyri asettamaan normeja, vaan se on lähinnä kuin työkalulaatikko, joka sisältää kokoelman erilaisia, jo laajalti hyväksyttyjä ideoita.
The report should thus be seen as a source of inspiration for reevaluating existing systems and for developing new ones. Development efforts in several fields will he required before the methods can be applied in practice.
Näin ollen tämän raportin tarkoituksena on toimia herätelähteenä jo olemassa olevien järjestelmien arviointiin ja uusien kehittämiseen.
1.2 Conclusions from Phases 1 and 2
1.2 Vaiheiden 1 ja 2 tuloksista tehdyt johtopäätökset
The main conclusions from the study of existing economic incentive methods were as follows:
Jo käytössä oleviin taloudellisesti kannustaviin menetelmiin kohdistuneen tutkimuksen tuloksena voitiin tehdä seuraavat johtopäätökset:
That safety and health is a public good and desire which cannot be obtained through normal market economy mechanisms.
Työsuojelu on yhteiskunnan kannalta hyvä ja toivottava asia, jota ei saavuteta markkinatalouden normaalien mekanismien avulla.
A well-designed system will motivate employers to improve the working environment if it offers them an economic advantage.
Hyvin suunniteltu järjestelmä motivoi työnantajia parantamaan työympäristöä, mikäli siitä on työnantajalle taloudellista etua.
Most systems today are based on historical measures, viz. reported injuries which have led to the payment of compensation.
Useimmat nykyisin käytössä olevat järjestelmät perustuvat toimenpiteisiin, joihin ryhdytään tapahtuman jälkeen, eli tapaturmailmoituksen jälkeen suoritettaviin korvauksiin.
Such systems have proved to have only a limited impact on preventive work.
Kokemus on osoittanut, että nämä järjestelmät vaikuttavat vain rajoitetussa määrin ennalta ehkäisyyn.
Critical elements in the design of a new system are:
Seuraavat seikat ovat kriittisiä tekijöitä uuden järjestelmän suunnittelussa:
- the size of the incentive, i.e. the economic advantage/cost.
- Kannustimen suuruus, ts. taloudellinen etu/kustannukset.
- the efficiency of the system as regards measuring and demonstrating improvements to health and safety and responsiveness to the individual enterprise.
- Järjestelmän tehokkuus työsuojelussa tapahtuneiden parannusten mittauksen ja osoittamisen suhteen.
- how well the system covers both health and safety (i.e. the risk of both diseases and accidents).
Järjestelmän tehokkuus riippuu myös siitä, kuinka joustavasti se voidaan mukauttaa yksittäisten yritysten olosuhteisiin.
- the degree of protection provided to small and mediumsized enterprises (SMEs) against statistical fluctuations in incentive payments.
- Kuinka hyvin järjestelmä kattaa sekä terveys- että riiruöZZisimsnäkökohdat (ts. sekä sairaus- että onnettomuusriskit).
- the administrative functioning of the system and the costs involved.
- Työtapaturmiin liittyvien korvausten kattavuus ja suuruus.
- whether it takes into account the special issues of SME s.
- Pienille ja keskisuurille yrityksille tarjottujen kannustuspalkkioiden tilastollisilta heilahduksilta suojaavien järjestelyjen taso.
There is a need for the design of a statistical recording system covering safety and health problems and particularly the incidence of occupational injuries.
- Järjestelmän hallinnollinen tehokkuus ja hallintokustannukset.
Existing systems operate with only a limited definition of industrial accidents and diseases.
- Missä määrin järjestelmässä on huomioitu pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat erikoisseikat.