natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Turning to other European currencies, the euro experienced an appreciation against the pound sterling, the Swiss franc and, more substantially, the Norwegian krone, while itwas broadly unchanged againstthe Swedish krona and the Danish krone.
Euron kurssin kehitys suhteessa Japanin jeniinoli syyskuuhun 2003 saakka samanlainen kuin Yhdysvaltojen dollariin nähden.
The latter continued to fluctuate in a very narrow rangeclose to its central parity in the exchange ratemechanism II (ERM II).
Japanin jeninkehitys vaikuttaa johtuneen pääasiassa Japanintaloudellisen toimeliaisuuden vilkastumisesta ja Japanin viranomaisten valuuttamarkkinoilla to-
Chart 26 Financial account
Kuvio 26. Rahoitustase
Chart 25 Extra-euro area exports, foreigndemand and nominal effective exchangerate
Kuvio 25. Vienti euroalueen ulkopuolelle,ulkomainen kysyntä ja nimellinenefektiivinen valuuttakurssi
2003 2002 2001 extra-euro area export volumesextra-euro area export unit value indexnominal effective exchange rateeuro area foreign demand
Euroalueen ulkopuolelle suuntautuvan viennin yksikköarvoindeksi
CURRENT ACCOUNT SURPLUS DECREASED IN2003In 2003 the euro area current account surplusfell to 28.1 billion (0.4% of GDP), from 67.1 billion in 2002 (0.9% of GDP).
teuttamista interventioista jenin ja dollarin välisen kurssin vakauttamiseksi.
The fall stemmed mainly from a 20.6 billion drop in thegoods surplus and a 16.0 billion rise in theincomedeficit,whilethecurrenttransfersdeficit also increased.
Japanin jeni vahvistui nopeasti ja laaja-alaisesti Dubaissa pidetyn G7-kokouksen jälkeen, kun kokouksessatodettiin, että valuuttakurssien olisi suotavaa olla joustavampia, jotta ne voisivat edistää rahoitusjärjestelmän sujuvaa ja laaja-alaista sopeutumista markkinamekanismeihin.
These developments wereonly partly offset by a small rise in the servicessurplus(see Chart 24).
Vuoden2003lopullaeuronjenikurssioli133,7eli7,5 % vahvempi kuin vuoden alussa ja yli 13 %vahvempi kuin vuonna 2002 keskimäärin.
Asimports of goodsremained broadly unchanged in 2003 relative toa year earlier, the reduction in the goods surplusresulted from a fall in the value of euro areagoods exports (by 2.2%) over the same period.7 and prices – based on External Trade Statisticsdatauntilthethirdquarterof2003.
Helmikuun 27. päivänä euron jenikurssi oli 135,6eli 3,6 % vahvempi kuin vuonna 2003 keskimäärin.
Suchabreakdown suggests that, compared with 2002average levels, the fall in the value of exports inthe first three quarters of 2003 stemmed from adecrease in export prices.8 Euro area exporterslowered their prices in euro in an attempt tooffsetthelossinpricecompetitivenessresulting from the appreciation of the euro (see Chart 25).
VAIHTOTASEEN YLIJÄÄMÄ PIENENI VUONNA 2003Vuonna 2003 euroalueen vaihtotaseen ylijäämäsupistui28,1miljardiineuroon(0,4%BKT:stä), kun se oli ollut 67,1 miljardia euroa(0,9 % BKT:stä) vuonna 2002.
Meanwhile, export volumes declinedinthefirsthalfof2003andsubsequentlyrecovered in the third quarter.
Supistuminenjohtui pääasiassa siitä, että tavarakaupan ylijäämä supistui 20,6 miljardia euroa ja tuotannontekijäkorvausten alijäämä kasvoi 16,0 miljardiaeuroa.
Sluggish foreigndemand and the impact of the appreciation of theeuro contributed to the initial fall in euro areaexport volumes, whilethe strong pick-upinforeign demandinthethird quarter of 2003seems to have been the key explanatory factorbehind their recovery.
Näitä muutoksia tasoitti vain osittainse, että palvelujen ylijäämä nousi hiemanjatulonsiirtojen alijäämä supistui hieman (ks. kuvio 24).
Overall, in the first threequarters of 2003 export volumes were slightly
Tavaratuonti pysyi vuonna 2003 edellisvuoteen nähden muuttumattomana, joten tavarakaupan ylijäämän supistuminen johtui euroalueen viennin hinnan supistumisesta (2,2 %)samalla jaksolla.7
7Here exports and imports always refer to extra-euro area trade.8The breakdown of trade flows into volumes and prices is based on External Trade Statistics, prices being proxied by unit valueindices.
Mitä tulee muihin Euroopan valuuttoihin, eurovahvistui suhteessa Englannin puntaan, Sveit-sinfrangiinjaselvemmin Norjankruunuunmutta säilyi jokseenkin ennallaan Ruotsin kruunuun ja Tanskan kruunuun nähden.
Owing to differences in definition, coverage and time ofrecording, trade data (as compiled by Eurostat) are not fullycomparable withthe goodsiteminthe balance of paymentsstatistics compiled by the ECB.
Viimeksimainittu vaihteli edelleen kapean vaihteluvälinsisällä lähellä valuuttakurssimekanismi ERMII:n mukaista eurokeskuskurssiaan.
A better understanding of export developmentscan be obtainedthrough a breakdown ofthevalue of euro area goods exports into volumes
Tässä yhteydessä viennillä ja tuonnilla tarkoitetaan euroalueenrajat ylittävää kauppaa.
abovetheiraveragein2002,althoughtheyincreased less strongly than foreign demand,thereby pointing to a loss in euro area exportmarket share.
2003, joka alensi muualta maailmalta saatavientulojen euromääräistä arvoa.
the SARS epidemic that adversely affected investment decisions in the first half of the year(see Chart26).
negatiiviseksi ja putosi –27,4 miljardiin euroon(ks. kuvio 26).
Asuncertaintyrecededandequity prices rebounded, crossborder activityin portfolio equity securities first stabilised andthen gradually began to rise.
Tämän kehityksentärkein syy oli todennäköisesti maailmantalouden näkymien koheneminen, josta kertoo myösosakemarkkinoiden voimakas nousuvire maailman osakemarkkinoilla jakson aikana.
Similarly, in thesecond half of 2003 euro area direct investmentabroad also started a gradual recovery in thelight of an improved global as well as domesticeconomicoutlook,whileforeigndirectinvestment in the euro area remained subdued.
Samaanaikaan joukkolainoihin liittyvän pääoman netto-tuontivähenivuonna2003edellisvuodesta.Tämä kuitenkin johtui suurelta osin siitä, että euroalueen ulkopuoliset myivät pääomatappioiden pelossa euroalueella liikkeeseen laskettuja velkapapereita heinäkuussa ja elokuussa 2003, kun pitkäaikaisten joukkolainojentuotot kasvoivat.
NET OUTFLOWS IN COMBINED DIRECT ANDPORTFOLIO INVESTMENT IN 2003In the financial account, combined direct andportfolio investment experienced net outflowsof9.3billionin2003,compared withnetinflows of 61.9 billion in 2002 (see Chart 26).
Erittely viittaa siihen,että viennin arvon pieneneminen vuoden 2003kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana johtuihintojen alenemisesta.8 Euroalueen viejät alen-sivateuromääräisiähintojaankompensoi-dakseen hintakilpailukyvyn heikkenemistä (ks.kuvio 25).
This development largely reflected lower net inflows in portfolio investment (by 9 1.6 billion), which were only partly counterbalanced by declining net outflows indirect investment (by 20.3 billion) over thesame period.
Vaimea ulkomainen kysyntä ja euron vahvistuminen myötävaikuttivat aluksi euroalueen vientimäärien pienuuteen, ja niiden nopea elpyminennäyttää johtuneen ensi sijassa ulkomaisen kysynnän voimakkaasta kasvusta kolmannella neljänneksellä.
Transactions in debt instruments mainly dominated developments in net portfolio investment flows.
Sekä suorat sijoitukset että osakkeisiin liittyvätarvopaperisijoitukset euroalueella kehittyivätylipäätään tasapainoisempaan suuntaan vuonna2003.
More specifically, after recording net inflows of 52.8 billion in 2002,netinvestmentindebtinstrumentsturnednegativein 2003 –showing net outflows of27.4billion(see Chart26).
Tämä liittyi suurelta osin Irakin sodastaja SARS-epidemiasta aiheutuneeseen taloudelliseen ja geopoliittiseen epävarmuuteen, joka vaikutti epäsuotuisasti sijoituspäätöksiin vuodenensimmäisellä puoliskolla (ks. kuvio 26).
Thisreflectedprimarily a sizeable switch in money marketinstruments from net inflows to net outflows, as foreign investors seem to have begun re-allocating their international portfolioinfavourofriskierassets,particularlyinthesecond half of 2003.
Kunepävarmuus väheni ja osakkeiden hinnat alkoivat nousta,rajat ylittävä osakekauppa ensinvakaantui ja alkoi sitten kasvaa.
The improvement in theglobal economic outlook over this period – alsoevidenced by the solid performance in globalequity markets – is likely to have been the maindriving factor behind this development.
Vuoden 2003jälkimmäisellä puoliskolla myös suorat sijoitukset euroalueen ulkopuolelle alkoivat elpyäasteittain, kun maailmantalouden ja kotimaannäkymät kohenivat, mutta suorat ulkomaiset sijoitukset euroalueelle pysyivät alhaisina.
At thesame time, net inflows in bonds and notes alsodeclined somewhat in 2003 compared with ayear earlier.
Muutosjohtuisuurelta osin arvopaperisijoitusten nettotuonninsupistumisesta (91,6 miljardia euroa), jota suoriin sijoituksiin liittyvän nettoviennin samanaikainen supistuminen (20,3 miljardia euroa) tasoitti vain osittain.
However, much ofthis declinereflecteddisinvestmentbynon-residentsineuro area bonds and notes that took place in July and August of 2003 amid expectations ofcapital losses as a result of a rise in long-termbond yields.
Tavarakaupan jako määriin ja arvoihin perustuu ulkomaankaupan tilastoihin, joissa hinnat perustuvat yksikköarvoindekseihin.Määritelmien, kattavuuden ja kirjausajankohtien erojen vuoksi Eurotatin kokoamat ulkomaankaupan tilastot eivät ole täysin vertailukelpoisia EKP:n kokoaman maksutasetilaston tavarat -eränkanssa.
Both euro area direct investment and portfolioinvestment in equity securities moved, overall,towards a balanced position in 2003.
Arvopaperisijoitusten kehitys puolestaan kuvasti pääasiassa velkainstrumenteilla tehtyjäkauppoja.
Much ofthisrelatedtoeconomicandgeopoliticaluncertainty stemming from the war in Iraq and
Tarkemmin sanoen, kun vuonna 2002velkainstrumentteihinliittyi52,8miljardineuron nettotuonti, vuonna 2003 saldo muuttui
3ECONOMIC AND MONETARY DEVELOPMENTS INEU COUNTRIES OUTSIDE THE EURO AREA remainder of the year in line with increasingconsumer and industrial confidence.
3EUROALUEEN ULKOPUOLISTEN EU-MAIDENREAALI- JA RAHATALOUDEN KEHITYS suuden luottamuksen parantumisen mukaan.Yksityisen kulutuksen lisääntymistä tukivat alhaiset korot, lyhennyserättömien asuntolainojenkäyttöönotto sekä käytettävissä olevien tulojen jaasuntovarallisuuden kasvu.
The upturnin private consumption was supported by lowinterest rates, the introduction of instalmentfree mortgages, higher real disposable incomeand housing wealth.
Viennin kasvu hidastui edellisvuotisesta vientikysynnän heikkoudenvuoksi.
Asaresult of sluggish foreign demand, export growth declined in comparison with the previous year.
Näin ollen tuonti kasvoi vuonna 2003hieman nopeammin kuin vienti.
Accordingly, imports grew slightly faster thanexportsin2003.Overthesameperiodtheunemployment rate increased to 5.6%.
Samana ajanjaksona työttömyysaste nousi 5,6 prosenttiin.
The Eurosystem and the NCBs of the noneuro area EU countries cooperate closely in the context of the General Council of the ECB. Aregular review of macroeconomic conditionsand monetary and exchange rate policies formsan integral part of the coordination exercisebetween the Eurosystem and the three NCBs notcurrently participating in the single monetarypolicy.
Eurojärjestelmä ja euroalueen ulkopuolisten EU-maiden kansalliset keskuspankit toimivattiiviissä yhteistyössä EKP:n yleisneuvostossa.Makrotalouden sekä raha- ja valuuttapolitiikankehityksen säännöllinen arviointi on olennainenosa eurojärjestelmän ja euroalueen kolmen ulkopuolisen EU-maan kansallisen keskuspankinvälistä koordinointia.
Althoughthese NCBsconducttheirmonetary policies within different institutionaland operational frameworks, the ultimate goalofmonetarypolicyforallofthemisthemaintenance of price stability.
Vaikka nämä kolme kansallista keskuspankkia toteuttavat rahapolitiikkaa erilaisten institutionaalisten ja operationaalisten lähtökohtien pohjalta, niiden rahapolitiikan ensisijaisena tavoitteena on hintavakauden säilyttäminen.
The Danish economy slowed in 2003, with thereal GDP growth rate fallingto 0.0%, downfrom 1.0% in 2002 (see Table 9).
Vuotuinen inflaatiovauhti hidastui 2,0 prosenttiin vuonna 2003 (ks. kuvio 27).
In the firsthalf of 2003 domestic demand, most notablyinvestment,remainedsubdued.However,domestic demand picked up again during the
Yksikkötyökustannukset kasvoivat hieman vuonna 2003, sillä tuottavuuden kasvu hidastuihieman ja palkat nousivat.
Annual inflation decreased to 2.0% in 2003 (see Chart 27).
Tanskan talouskasvu hidastui vuonna 2003, ja BKT:n määrän kasvuvauhti hidastui 0,0 prosenttiin, kun se vuonna 2002 oli ollut 1,0 % (ks. taulukko 9).
This development was due mainly tocutsinindirecttaxes(areductioninexciseduties on alcohol, tobacco and soft drinks) and low energy prices resulting from the depreciation of the dollar.
Vuoden 2003 alkupuoliskolla kotimainen kysyntä ja erityisesti investoinnit pysyivätvaimeina.
The decline in inflation was also supported by price falls ininsuranceandcommunications.
Kotimainen kysyntä kasvoi kuitenkinjälleen loppuvuoden aikana kuluttajien ja teolli-
Unitlabourcostsincreasedslightlyin2003,aswageincreases were accompanied by slightly lowerproductivity growth.
Tanskan julkisen talouden ylijäämä supistui 1,5prosenttiin BKT:stä vuonna 2003, kun se oli
Table 9 Macroeconomic indicators for Denmark
Taulukko 9. Tanskan taloutta kuvaavia indikaattoreita
Real GDPContribution to real GDP growth:
BKT:n määrä Vaikutus BKT:n määrän kasvuun:
Real domestic demand including stocks Net exports
Kotimainen kysyntä varastot mukaan lukien Nettovienti
HICPCompensation per employee Unit labour costs, whole economy Import deflator (goods and services)
YKHI Työvoimakustannukset/työntekijä Yksikkötyökustannukset koko kansantaloudessa Tuonnin deflaattori (tavarat ja palvelut)
Current plus new capital account (% of GDP) 2)
Vaihtotase ja uusi pääomatase (% BKT:stä) 2)
Total employment Unemployment rate (% of labour force)
Työllisyys Työttömyysaste (% työvoimasta)
Fiscal balance (% of GDP) 3), 4)
Julkisen talouden rahoitusasema (% BKT:stä) 3), 4)
Three-month interest rate (% per annum) 5)
3 kk:n korko (% vuodessa) 5)
Ten-year government bond yield (% per annum) 5)
Valtion 10 vuoden joukkolainan tuotto (% vuodessa) 5)
Exchange rate against the euro 5)
Valuuttakurssi euroon nähden 5)
Sources: Eurostat, European Commission, national data and ECB calculations.1) Percentage points.2) Quarterly figures are neither seasonally adjusted nor working day adjusted.3) Consistent with the Maastricht Treaty definition.4) General government surplus (+)/deficit (-).5) Average of period values.
Lähteet: Eurostat, Euroopan komissio, kansalliset tiedot ja EKP:n laskelmat.1) Prosenttiyksikköä.2) Neljännesvuosilukuja ei ole puhdistettu kausivaihtelusta eikä korjattu työpäivien lukumäärällä.3) Maastrichtin sopimuksen määritelmän mukaan.4) Julkisen talouden ylijäämä (+)/alijäämä (–).5) Jakson keskiarvo.
Chart 27 Economic and financial indicators for the noneuro area EU countries and theeuro area
Kuvio 27. Euroalueen ulkopuolisten EU-maiden ja euroalueen talouden ja rahoitusmarkkinoiden indikaattoreita
Real GDP growth
BKT:n määrän kasvu
(annual percentage changes) euro area Denmark Sweden United Kingdom euro area Denmark Sweden United Kingdom
(vuotuinen prosenttimuutos)
Shortterm interest rate spreadvis-à-vis the euro area 1)
Lyhyiden korkojen ero euroalueenvastaaviin korkoihin1)
Longterm interest rate spreadvis-à-vis the euro area 2)
Pitkien korkojen ero euroalueenvastaaviin korkoihin2)
Denmark Sweden United Kingdom
Tanska Ruotsi Iso-Britannia
Sources: ECB and Eurostat.1) For the noneuro area EU countries: three-month interbank rates; for the euro area: three-month EURIBOR.2) Longterm government bond yields: ten-year bonds or closest available bond maturity.
Lähteet: EKP ja Eurostat.1) Euroalueen ulkopuoliset EU-maat: pankkien väliset 3 kk:n korot. Euroalue: 3 kk:n euriborkorko.2) Valtion pitkien joukkolainojen tuottoja, 10 vuoden joukkovelkakirjalainoja tai maturiteetiltaan lähimpiä vastaavia lainoja.
(see Chart 27). Danish longterm bond yieldsincreased,fluctuatingaroundanaverageof4.3%.
RUOTSI edellisenä vuonna ollut 1,7 % BKT:stä.
Thegeneralgovernmentfiscalsurplusdecreased from 1.7% of GDP in 2002 to 1.5%of GDP in 2003.
Tämäjohtui osittain verotulojen pienenemisestä ja kotitalouksille maksettavien työttömyyskorvauksien kasvusta laskusuhdanteen vuoksi.
This was partly attributable tolower tax revenues and higher unemploymentbenefits paid to households on account of thecyclical downturn.
Julkinenvelka supistui edellisvuoden 47,2 prosentista45,0 prosenttiin BKT:stä vuonna 2003.
Government debt declinedfrom 47.2% of GDP to 45.0%.
Tarkistetun lähentymisohjelman mukaan Tanskanjulkisentalouden odotetaan edelleen olevanvahva.
According to the updated Convergence Programme, public finances in Denmark are expected to remain sound, with generalgovernment surpluses projected to reach 1.3% and 1.8% of GDP in 2004 and 2005 respectively.
Julkisen talouden ylijäämän ennustetaanolevan 1,3 % BKT:stä vuonna 2004 ja 1,8 %vuonna 2005.
Compared with the previous update of the Convergence Programme, the decline in projected surplusescan be attributed mainly to the phasing-in ofincome tax reductions in accordance with the2003 Tax Agreement.
Ennakoidut ylijäämät ovat pienemmät kuin Tanskan aiemmassa tarkistetussalähentymisohjelmassa.
The gross debt ratio isprojected to fall to 41.2% of GDP in 2004 andto 38.7% in 2005.
Tämä johtuu pääasiassatuloverokevennysten vaiheittaisesta toteuttamisesta vuoden 2003 verosopimuksen mukaisesti.BKT:hen suhteutetun bruttovelan arvioidaansupistuvan41,2prosenttiinvuonna2004ja38,7 prosenttiin vuonna 2005.
Real GDP growth in Sweden slowed somewhatin 2003, to 1.6%, compared with 2.1% in 2002(see Table 10 and Chart 27).
Ruotsissa BKT:n määrän kasvu hidastui hiemaneli 1,6 prosenttiin vuonna 2003, kun se vuonna2002 oli kasvanut 2,1 % (ks. taulukko 10 ja kuvio 27).
With the effects ofearlier tax cuts levelling off and uncertaintyremaining high owing to geopolitical events,private consumption andinvestment growthremained subdued in the first half of 2003.
Yksityisen kulutuksen ja investointienkasvu oli edelleen vaimeaa vuoden 2003 alkupuoliskolla, kun aiempien veronkevennystenvaikutukset tasaantuivat ja epävarmuus oli edelleen huomattava geopoliittisen tilanteen vuoksi.Lisäksi julkisen sektorin lakko vaikutti kielteisesti BKT:n määrän kasvuun vuoden toisellaneljänneksellä.
Inaddition,apublicsectorstrikenegativelyaffected real GDP growth in the second quarterof the year.
Yksityinen kulutus kasvoi jälleen vuoden 2003 jälkipuoliskolla kuluttajienluottamuksen parantuessa, mutta investoinnit jateollisuustuotanto pysyivät vaimeina.
Private consumption strengthenedagain in the second half of 2003, in line withincreasingconsumerconfidence,whileinvestment and industrial production remainedsubdued.Exportswererelativelystrongthroughout the year and net exports contributedto real GDP growth, albeit not quite as much asinthepreviousyear.Employmentdeclinedslightlyin2003, whilethetotalnumberofhours worked declined more significantly, as in2002.
Vienninkasvu oli verrattain vahvaa koko vuoden,janettovienti vaikutti BKT:n määrän kasvuun,joskaan ei yhtä paljon kuin edellisenä vuonna.Työllisyys heikkeni hieman vuonna 2003, kuntaas tehtyjen työtuntien kokonaismäärä pienenitätäkin enemmän, kuten vuonna 2002.
This led to relatively strong increases inlabour productivity (especially if measured byhours worked) and, combined with moderatewage growth, to a subdued development of unitlabour costs.
Tämänvuoksi työn tuottavuus kasvoi verrattain voimakkaasti (erityisesti tehdyillä työtunneilla mitattuna).
The unemployment rate increasedin the second half of the year to stand at around6% of the labour force.
Työn tuottavuuden kasvu ja maltillinenpalkkojen nousujohtivat yksikkötyökustannusten kasvun vaimenemiseen.
CPI and UND1X,9 rose to above 3% in early
Työttömyysastenousi vuoden jälkipuoliskolla ja oli noin 6 %työvoimasta.
Denmarkiscurrentlytheonlycountryparticipating in ERM II.
Tanska on tällä hetkellä ainoa ERM II:een osallistuva valtio.
It continues to pursue afixed exchange rate policy vis-à-vis the euro, with a narrow band of ±2.25% around its ERM II central rate of DKK 7.46038 against theeuro.
Se harjoittaa edelleen kiinteänvaluuttakurssin politiikkaa ja ylläpitää kapeaa±2,25 prosentin vaihteluväliä suhteessa Tanskan kruunun ERM II -keskuskurssiin, joka on 7,46038 suhteessa euroon.
Developments in key official and shortterm market interest rates should primarily be seen against the background of the ECB’s interest rate decisions and developments in theexchange rate ofthe krone againstthe euro.During 2003 the Danish krone remained veryclose to its central parity in ERM II, holding alevel marginally above its central rate.
Keskeisten keskuspankkikorkojen ja lyhyiden markkinakorkojen kehitystä olisi tarkasteltava ensisijaisesti EKP:n korkopäätösten ja Tanskan kruunun eurokurssin kehityksen perusteella. Tanskan kruunu pysyi vuonna 2003 hyvin lähellä ERM II- järjestelmän mukaistaeurokeskus-kurssiaan ja oli vain hieman sitä vahvempi.
Foreignexchange reserves peaked in June 2003 beforedeclining slightly towards the end of the year.The strength of the krone was due mainly torelativelylowinflationandaconsiderablebalance of payments surplus.
Valuuttavaranto kasvoi enimmilleen kesäkuussa2003 ja laski sen jälkeen hieman vuoden loppuakohti. Kruunun vahvuus johtui pääasiassa verrattain hitaasta inflaatiovauhdista ja huomattavasta vaihtotaseen ylijäämästä.
2003(see Chart 27),reflectingincreasesinenergy prices resulting from low water suppliesin the production of hydroelectric power andrising oil prices.
Inflaatiovauhti mitattuna YKHIllä, kuluttajahintaindeksillä ja UND1Xilla9 nopeutui yli 3prosenttiin vuoden 2003 alussa (ks. kuvio 27).Inflaatiovauhdin nopeutuminen johtui energianhintojennoususta,jokaoliseuraustavesi-määrän pienuudesta vesivoimaloissa sekä öljynhinnan noususta.
9UND1X is defined as the CPI excluding interest expenditure anddirect effects of altered indirect taxes and subsidies.
Vuonna2003Tanskankeskuspankkilaskiluottokorkoaan kolmesti, minkä jälkeen luottokorko oli 2,15% vuodenlopussa.
In Swedenheadline CPI is the target variable of monetary policy.
Korkoeroeurojärjestelmän perusrahoitusoperaatioidenminimitarjouskorkoon nähden laski vuoden aikana 15 peruspisteeseen ja Tanskan ja euroalueen lyhyiden markkinakorkojen ero kaventuinoin 5 peruspisteeseen (ks. kuvio 27).
As transientfactors have had an impact on the inflation forecast in recentyears, monetary policy decisions have in practice been based onan assessment of UND1X or, as was the case in 2003, on UND1Xexcluding energy.
Tanskanpitkien joukkolainojen tuotot kasvoivat ja vaihtelivat keskimäärin 4,3 prosentin tuntumassa.
In 2003 Danmarks Nationalbank reduceditslending rate three times, lowering it to 2.15%where it stood at the end of the year.
UND1X määritellään kuluttajahintaindeksiksi, josta on vähennetty korkokulut sekä muunnettujen välillisten verojen ja tukipalkkioiden suorat vaikutukset.
During thecourse of the year the spread over the minimumbid rate on the Eurosystem’s mainrefinancingoperations declined to 15 basis points, while thespread between Danish and euro area short-termmarket rates narrowed to around 5 basis points
Koska viime vuosina tilapäisillä tekijöillä on ollut vaikutus inflaatioennusteeseen, rahapoliittiset päätökset ovat käytännössä perustuneet UND1X-in-flaatiota koskevaan arvioon tai ilman energian hintaa laskettua UND1X-inflaatiota koskevaan arvioon, kuten vuonna 2003.
Table 10 Macroeconomic indicators for Sweden
Taulukko 10. Ruotsin taloutta kuvaavia indikaattoreita
Three-month interest rate (% per annum)5)
3 kk:n korko (% vuodessa) 5)
Ten-year government bond yield (% per annum)5)
Valtion 10 vuoden joukkolainan tuotto (% vuodessa) 5)
Exchange rate against the euro5)
Valuuttakurssi euroon nähden 5)
debt ratio is expected to decline to 51.5% in2004 and to 50.0% in 2005.
tiin vuonna 2004ja 50,0 prosenttiin vuonna2005.
While the CPI continued to decelerate thereafter, the HICP and UND1X remained close to 2%. This was mainlytheresult of declininginterestexpenditure,includedinthe CPIbutnotinthe HICP or UND1X.
Tämä johtui pääasiassa korkomenojen pienenemisestä, sillä korkomenot sisältyvät kuluttajahintaindeksiin mutta eivät YKHIin ja UND1Xiin.