natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— Arrangements for tourists, asylumseekers and legal immigrants from nonmember countries are included in the Agreement, the main aim of which is to standardise procedures throughout the Schengen area.
— Unionin ulkopuolisten maiden kansalaiset ja turistit, turvapaikanhakijat sekä laillisesti maahan tulleet siirtolaiset kuuluvat myös Schengenin sopimuksen piiriin.
Law and order and security
Poliisiasiat ja turvallisuus:
— Police will continue to operate on their own national territory, in ports and air ports, but they will adopt a different approach. Closer cooperation will make controls at external borders more effective. tive.
— Poliisitoimintaa harjoitetaan edelleenkin yhteisön sisäisillä rajoilla, satamissa ja lentokentillä; uusia menetelmiä otetaan kuitenkin käyttöön ja ulkorajojen valvontaa tehostetaan yhteistyöllä.
— There are common rules on measures to combat terrorism, smuggling and organised crime.
— Yhteiset säännöt vahvistetaan terrorismin, salakuljetuksen ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi.
The Agreement also makes provision for cooperation between courts, police forces and government departments.
Sopimuksen avulla kehitetään lisäksi yhteistyötä eri oikeus- ja poliisilaitosten sekä hallintoyksiköiden välillä.
Community was set the task by the Treaty of Rome of promoting the harmonious development of economic activities, continuous and balanced expansion, increased stability, a rapid rise in living standards and closer relations between its Member States 'by establishing a common market and progressively approximating the economic policies of Member States'.
Kt. uten aikaisemmin todettiin, Rooman sopimuksen tekijät asettivat seuraavan tavoit teen: "Yhteisön päämääränä on yhteismarkkinoiden toteuttamisella ja jäsenvaltioiden talouspolitiikan asteittaisella lähentämisellä edistää taloudellisen toiminnan sopusointuista kehitystä koko yhteisössä, jatkuvaa ja tasapainoista kasvua, vakauden lisääntymistä, nopeutuvaa elintason nousua ja entistä läheisempiä suhteita yhteisöön kuuluvien valtioiden välillä."
This general objective was to be achieved by introducing freedom of movement for individuals, goods, services and capital and pursuing a competition policy designed to monitor the behaviour of firms and protect the interests of consumers.
Tämä laaja-alainen päämäärä on tarkoitus saa vuttaa tavaroiden, ihmisten, palveluiden ja pääomien vapaan liikkuvuuden avulla. Tähän liittyy kilpailupolitiikka, jonka tehtävänä on valvoa yritysten k i I pa i I u käyttäy ty m istä sekä suojella kuluttajien etua.
However, if a large market was to benefit every sector and every region, it had to be matched by effective structural policies, managed and financed by the Community.
Jotta sisämarkkinat hyödyttäisivät kaikkia toiminta-aloja ja alueita, niihin olisi myös liityttävä unionin johtama ja rahoittama tehokas rakennepolitiikka.
It soon became apparent that stronger economic and social cohesion was a sine qua non for solidarity between the Member States.
Taloudellisen ja sosiaalisen yhteen kuuluvuuden vahvistaminen osoittautuikin nopeasti välttämättömäksi jäsenvaltioiden solidaarisuuden kannalta.
This is why a regional policy and a social policy were introduced, growing in importance as new members joined the Community.
Tästä syystä luotiin alue- ja sosiaalipolitiikka, joiden toiminta-ala kasvaa jatkuvasti unionin laajentuessa.
Since the Single Act, increased economic and social cohesion has come to be seen as a corollary to a frontier-free area.
Euroopan yhtenäisasiakirjan myötä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen tuli tärkeimmäksi osaksi yhteisöä, jolla ei ole sisäisiä rajoja.
In February 1988 the Member States decided to double expenditure on structural pol icies.
Helmikuussa 1988 jäsenvaltiot päättivät kaksinkertaistaa rakennerahastovarat.
This meant setting aside ECU 14 billion a year over the period from 1989 to 1993 for measures aimed at developing regions whose development is lagging behind, promoting new activities in industrial areas in decline, help ing the long-term unemployed, making it easier for young people to find employment, modernising agriculture and assisting poor rural areas.
Vuosina 1989-1993 on käytetty vuotta kohti 14 miljardia ecua kehitykseltään viivästyneiden alueiden kehittämiseen, joidenkin teollisuusalueiden, maaseuturakenteiden ja epäsuotuisten maaseutualueiden uudistamiseen, pitkäaikaistyöttömyyden hoitoon sekä nuorten ammattiin kouluttautumisen tukemiseen. Tukea on myönnetty huomattavasti uudistettujen rakennerahastojen, Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ja Kalatalouden ohjauksen ja rahoitusvälineen kautta.
The money is channelled through existing but radically reformed funds — the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF), the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) — and is intend ed to supplement or stimulate efforts by governments, regions or private investors. For the
Tuella edistetään tai täydennetään jäsenvaltion, alueiden tai yksi tyisten investoijien toimia. Rakennetoimiin (rakennerahastot ja koheesiorahasto) on varattu 200 miljardia ecua vuosiksi 1993-1999.
The European Funds thus became the key instrument of economic and social policy which gives expression to intraCommunity solidarity.
Rakennerahastoista on tullut erinomainen talous- ja sosiaalipoliittinen keino, joka heijastaa jäsenvaltioiden välistä yhteenkuuluvuutta.
Social policy industrial democracy, health protection and safety at the workplace, and protection of children, the elderly and the disabled.
Sosiaalinen ulottuvuus kuuleminen ja osallistuminen, työpaikkaturvallisuus ja terveys sekä lasten, vanhusten ja vammaisten suojelu.
As a result of the change in attitude by the new Labour government in the United Kingdom, it was decided in Amsterdam in June 1997 that this social agenda would be incorporated into the body of the Treaty and apply to the 15 Member States.
Kun työväenpuolue nousi valtaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Amsterdamissa päätettiin kesäkuussa 1997, että sosiaalipolitiikkaa koskeva pöytäkirja sisällytetään perussopimukseen ja että sitä sovelletaan 15 jäsenvaltioon.
An active social policy sets out to correct the most glaring imbalances.
Sosiaalipolitiikan tarkoituksena on korjata räikeimmät yhteiskunnalliset epäkohdat.
The ESF was set up in 1961 to help create jobs and promote vocational and geographical mobility in industries not covered by the ECSC.
Euroopan sosiaalirahasto perustettiin vuonna 1961 edistämään työhönottoa sekä työntekijöiden ammatillista ja maantieteellistä liikkuvuutta Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) soveltamisalaa laajemmassa mittakaavassa.
The ECSC itself took similar action, mainly in the 1960s, to help redeploy the thousands of miners affected by pit closures.
EHTY:llä oli 1960-luvulla tärkeä tehtävä, kun tuhansia kaivostyöläisiä koulutettiin uudelleen hiilikaivosten sulkemisen vuoksi. si.
But the Community does more than provide financial assistance.
Taloudellinen tuki ei ole ainoa unionin sosiaalisen avun muoto.
This would not be enough to solve the problems caused by recession and underdevelopment.
Se ei riittäisikään hoitamaan kaikkia kriiseistä tai joidenkin alue iden viivästyneestä kehityksestä johtuvia tilanteita.
The dynamism generated by economic growth, encouraged by appropriate policies at nation al and Community level, must be harnessed first and foremost to social progress.
Kasvun dynaamisten vaikutusten, joita odotetaan niin kansallisella kuin unioninkin tasolla, on edistettävä ensi sijassa sosiaalista kehitystä.
But social progress is matched, indeed stimulated, by legislation guaranteeing Community-wide rights.
Sosiaaliseen kehitykseen on kuitenkin liityttävä lainsäädäntö, joka takaa unionitasolla ainakin vähimmäisoikeudet.
These stem from principles enshrined in the Treaties, such as equal pay for equal work, recent directives on health and safety, and the recognition of basic safety standards.
Sosiaalinen ulottuvuus muodostuu perussopimukseen kirjatuista säännöistä (mm. miesten ja naisten samapalkkaisuus), työntekijöiden suojelua koskevien uusien direktiivien säännöksistä (mm. hygienia ja työturvallisuus) ja tärkeistä turvallisuusnormeista.
Whilst progress towards economic and mon etary union seems increasingly irresistible, the Member States have become aware that the Union's citizens increasingly expect a more active policy on jobs.
Unioni etenee vakaasti kohti talous- ja raha liittoa. Jäsenvaltioissa on kuitenkin huomattu, että unionin kansalaiset odottavat yhä enemmän työllisyyttä edistävää politiikkaa.
How is the confidence of Europeans in the benefits and future of European integration to be reconciled when the Fifteen have structural unemployment which in 1997 affected 1 7.9 million people?
Eurooppalaisten on vaikea luottaa Euroopan hyvinvointiin ja rakentamiseen, kun jäsenvaltiot kärsivät rakenteellisesta työttömyydestä, joka vuonna 1997 koski 17,9 miljoonaa työtöntä.
When the Amsterdam Treaty was negotiated, a new chapter on employment was therefore introduced, making it a priority in the Union's economic policy.
Siksi Amsterdamin sopimuksen neuvottelijat ottivat sopimukseen uuden, työllisyyttä koske van luvun, jonka myötä työllisyydestä tuli unionin talouspolitiikan painopistealue.
At the European Council in Luxembourg on 20 and 21 November 1997, the Fifteen defined a common strategy for strengthening the policy of the Member States, particularly in vocational training, assistance in setting up businesses and improving social dialogue.
Luxemburgissa 20. ja 21. marraskuuta 1997 pidetyssä Eurooppa-neuvostossa jäsenvaltiot määrittelivät yhteisen strategian, jonka tarkoituksena on vahvistaa jäsenvaltioiden politiikkaa etenkin seuraavilla aloilla: ammatillinen koulutus, yritysten perustamistuki ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun lisääminen.
Guidelines for jobs were set which the Member States and the Community institutions will consistently follow according to a common procedure for evaluating the results.
Työllisyyden suuntaviivat vahvistettiin, ja jäsenvaltiot sekä yhteisön toimielimet seuraavat niiden toteuttamista säännöllisesti yhteisen tulostenarviointimenettelyn mukaisesti.
In Maastricht in December 1991 the Member States (with the exception of the United Kingdom) adopted a protocol on social policy following on from the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers.
Eurooppaneuvosto hyväksyi joulukuussa 1991 Maastrichtissa soveltamispöytäkirjan, joka koskee eurooppalaista sosiaalista peruskirjaa.
This set out the rights to be enjoyed by work ers throughout the Community: free movement, fair pay, better working conditions, social security protection, freedom of association and collective bargaining, vocational training, equal treatment for men and women, information,
Siinä määriteltiin koko yhteisöä koskevat työelämän oikeudet: vapaa liikkuvuus, oikeudenmukainen palkkaus, työolojen parantaminen, sosiaaliturva, ammattijärjestöt ja työmarkkinaneuvottelut, ammatillinen koulutus, miesten ja naisten tasaarvoinen kohtelu, tiedottaminen, työntekijöiden
Financing the common policies context of strict budgetary discipline and Member States' limited room for manoeuvre if economic and monetary union is to be a success.
Tämä taas aiheuttaa ylimääräisiä kuluja, vaikka jäsenvaltioiden olisi harjoitettava tiukkaa budjettipolitiikkaa ja rajoitettava menojaan talous- ja rahaliiton toteuttamiseksi.
On 12 December 1992 the Edinburgh European Council adopted the financial per spective for 1993-99.
Eurooppaneuvosto hyväksyi 12. joulukuuta 1992 Edinburghissa rahoitusnäkymät vuosiksi 1993-1999.
It increases the Community budget from ECU 69 billion (commitment appropriations) in 1993 to ECU 84 billion in 1999.
Niiden tarkoituksena on kasvattaa 69 miljardin ecun (maksusitoumusmäärärahoina) suuruinen vuoden 1993 talousarvio 84 miljardiin ecuun vuonna 1999.
The own resources ceiling will be raised slightly: to 1.27 % of the Union's gross national product as against 1.2 % previously.
Yhteisön omien varojen katto nostettaisiin 1,27 prosenttiin unionin BKTL:sta. Aiemmin kyseinen katto oli 1,2 prosenttia.
The additional funds are concentrated on three key objectives: expanding external action in line with the Community's new responsibilities in world affairs; strengthen ing economic and social cohesion — an essential feature of the single market and economic and monetary union — and improving the competitiveness of European business.
Rahoituksen lisäys koskee kolmea päätavoitetta: ulkosuhteiden kehittäminen, joka liittyy unionin vahvistuvaan rooliin maailmassa; taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen, joka on välttämätöntä sisämarkkinoiden onnistumiseksi sekä talous- ja rahaliiton luomiseksi; ja eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn parantaminen. taminen.
The Commission is therefore proposing a status quo on the budget for the years 2000 to 2006, which rules out any increase in financial resources beyond the 1.27 % ceiling of the GNP, whilst ensuring that vital finances continue to flow, guaranteeing solidarity between the Member States, as well as between the Union and prospective members.
Näin varojen osuus BKTL:stä ei nousisi yli 1,27 prosentin katon. Samalla kuitenkin taataan välttämättömät varat, joilla varmistetaan jäsenvaltioiden välinen sekä unionin ja hakijamaiden välinen yhteisvastuull isuusperiaate.
The Commission's new initiatives have put the decisions taken in Maastricht into practice.
Komission uudet aloitteet ovat koskeneet niitä uudistuksia, joita Maastrichtin sopimuksessa vaadittiin.
They include the establishment of a cohesion fund to help Greece, Ireland, Portugal and Spain, new measures to promote competition, the introduction of an industrial policy, the promotion of research and technological development, steps to strengthen social pol icy and promote vocational training, and the development of infrastructure networks.
Näitä ovat koheesiorahaston perustaminen Espanjaa, Irlantia, Kreikkaa ja Portugalia varten, uudet kilpailupolitiikan suuntaviivat, teollisuuspolitiikan luominen, tutkimuksen ja teknologisen kehityksen edistäminen, sosiaalipolitiikan ja ammatillisen koulutuksen vahvistaminen sekä infrastruktuuriverkostojen kehittäminen. nen.
As regards the Structural Funds, the budget package put forward for the 15 Member States amounts to ECU 210 billion, to which are added ECU 20 billion as cohesion funds.
Rakennerahastoja varten on ehdotettu (kaikki 15 jäsenvaltiota) 210 miljardin ecun koko naismäärärahoja, joiden lisäksi koheesiorahastolle on varattu 20 miljardia ecua.
In order to rationalise and reinforce the effect of these financial transfers, the Commission is proposing to reduce the prime objectives to three:
Jotta varojen käyttö tehostuisi, komissio ehdot taa, että päätavoitteiden määrä vähennettäisiin kolmeen:
The innovative policies implemented by the Union are based on two principles: subsidiarity, whereby Community action (outside areas where it has sole jurisdiction) is confined to areas where it is most effective, and solidarity, which is reflected in the objective of promoting economic and social cohesion.
Unionin uusi politiikka perustuu kahteen periaatteeseen. Toissijaisuusperiaatteen mukaan unioni toimii - lukuun ottamatta aloja, joilla sillä on yksinomainen toimivalta -ainoastaan silloin, kun sen toiminta on kansallista toimintaa tehokkaampaa.
The difficulty will be to reconcile these two principles and reduce regional disparities, which will require additional expenditure, in the
Yhteisvastuullisuusperiaate käsittää unionin pyrkimyksen taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen.
— Objective 2 which affects the other regions prey to structural problems, whether these are areas undergoing economic change, rural areas in decline, areas in crisis which are dependent on fishing, or urban areas in difficulty;
— Tavoite 1 koskee sellaisten alueiden kehitystukea, joilla BKT asukasta kohden on pienempi kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Se saa 2/3 määrärahoista.
In June 1 992 the Council adopted a reform of the common agricultural policy designed to reduce cost while maintaining competitiveness. tiveness.
Neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1992 yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen. Sen tarkoituksena oli leikata maksuja ja samalla säilyttää maatalouden kilpailukyky.
— Objective 3 is focused on developing human resources and fighting unemployment according to the new heading on employment introduced into the Treaty.
— Tavoite 3 koskee henkilöresurssien kehittämistä ja työttömyyden torjuntaa perussopimuksen uuden, työllisyyttä koskevan osaston mukaan.
Agenda 2000 also sets out a range of measures for strengthening strategy prior to member ship and the regional cohesion effort which must apply to new members of the Union (see Chapter 8).
Agenda 2000:ssa ehdotetaan myös toimenpiteitä, joilla pyritään vahvistamaan liittymistä edeltävää strategiaa ja alueellista koheesiota. Niitä sovelletaan maihin, jotka haluavat liittyä unionin jäseniksi (ks. luku 8).
The objectives assigned to the common agricultural policy by Article 33 (formerly Article 39) of the EC Treaty have largely been achieved.
Rooman sopimuksen 33 artikla (entinen 39 artikla) asetti yhteiselle maatalouspolitiikalle (YMP) tavoitteita, jotka on suurelta osin saa vutettu.
These are to ensure a fair standard of living for the agricultural community, to stabilise markets, to ensure reasonable prices for consumers, and to modernise agricultural structures.
Niitä ovat maaseutuväestön kohtuullisen elintason turvaaminen, järkevän hintatason varmistaminen kuluttajille, markkinoiden vakauttaminen ja maaseuturakenteiden uudistaminen.
The principles of market unity, Community preference and financial solidarity served the industry well when it was less healthy than it is today.
Markkinoiden yhtenäisyysperiaate, yhteisön etuuskohtelu ja solidaarinen rahoitus ovat vaikuttaneet oikealla tavalla alijäämäiseen maatalouteen.
Consumers could be sure of secure supplies at stable prices, protected from dramatic fluctuations on world markets.
Elintarvikkeiden tuonti kuluttajille on turvattu, ja he ovat voineet hyötyä vakaista, maailmankaupan heilahteluilta suojatuista hin noista.
The flight from the land and the modernisation of farming have reduced the proportion of the Union's labour force working in agriculture from 20 % to below 8 % and encouraged the development of a competitive agricultural industry.
Pako maaseudulta ja maanviljelijän ammatin uudistuminen ovat vaikuttaneet Euroopan unionin aktiivisen maaseutuväestön määrän putoamiseen 20 prosentista alle 8 prosenttiin aktiiviväestöstä ja kilpailukykyisen tuotantosektorin muodostumiseen.
Today the common agricultural policy is a victim of its own success.
Maatalouspolitiikka on ollut liiankin tehokasta, ja niinpä kulutuksen ylittävää tuotantoa on rajoitettava.
A new approach is needed to contain production, which is out stripping consumption — production rose by 2 % a year between 1973 and 1988, and consumption by no more than 0.5 %.
Vuosina 1973-1988 tuotanto kasvoi kaksi prosenttia vuodessa ja kulutus 0,5 prosenttia.
Surplus production would be a drain on Community resources, hindering the development of other policies.
Tästä syystä yhteisölle syntyy menoja, jotka uhkaavat yhteisön muun politiikan kehitystä.
The main aim of the reform is to break the link between subsidies and quantities produced and shift the emphasis to quality, to bring production more into line with demand, and to discourage intensive production, which is so damaging to the environment.
Uudistuksen perimmäisenä tarkoituksena on tukea laadun kehittämistä tuotannon määrän sijasta. Näin tuotanto vastaa paremmin kysyntää ja voidaan hillitä voimaperäistä, ympäristölle vahingollista tuotantoa.
to act, and created potential which is still not being exploited to the full.
tuki tilapäisen tutkintakomitean 8. marraskuuta 1997 antamien johtopäätösten perusteella komissiota sen pyrkimyksissä uudistaa osastojensa rakennetta ja tehostaa yhteisön toimia kansanterveyden alalla.
The crisis in confidence caused by the emergence of the so-called mad cow disease, BSE (bovine spongiform encephalopathy), forced the Commission to declare an embargo on many products in the beef chain.
Kansalaisten huolestuneisuus haluttiin ottaa huomioon, ja sen vuoksi Amsterdamin sopimuksessa vahvistettiin määräyksiä, jotka koskevat kansanterveyttä ja kuluttajansuojaa.
As we approach the year 2000, these measures have started to take effect, but European agriculture must continue to adapt in order to face up to its financial obligations: enlargement of the European Union to include the countries of central and eastern Europe, still largely rural, the opening-up of a new stage in multilateral negotiations on 1 January 2000 and the adoption of the new Community financial framework.
jentuminen maatalousvoittoisiin Keski- ja Itä-Euroopan maihin (maatalousmaita), monenvälisten neuvottelujen uuden kierroksen aloittaminen 1. tammikuuta 2000 ja yhteisön uusi rahoituskehys.
The Commission, in its Agenda 2000 guidelines on Community agricultural policy, proposes to deepen the 1992 reforms by planning a further reduction in the prices of farm products in major crops, beef and milk, accompanied by compensation to producers in the form of direct payments.
Komissio vahvistaa Agenda 2000:ssa yhteisön maatalouspolitiikan suuntaviivat. Se ehdottaa, että vuoden 1992 uudistusta laajennetaan.
In response to the concerns of the people, the Treaty's clauses on public health and consumer protection were heavily reinforced in Amsterdam.
Tällöin pudotettaisiin jälleen maataloustuotteiden hintoja peltoviljelyssä, naudanliha-ja maitoalalla, ja korvaukset annettaisiin tuottajille suorana tukena.
POLICIES FOR PROGRESS
UUDET TOIMINTA-ALAT
Gradually the Community has become actively involved in new areas, developing policies to flank the single market.
Suuren yleisön ja toimielinten välinen vuoropuhelu on ollut kaikkein kuuluvinta ympäristöasioissa.
Interaction between the general public and the Community's institutions has been most striking on the environment.
Luonnonsuojelu otetaan huomioon kulutustottumuksissa ja elintavoissa.
Growing public awareness of the need to conserve the plan et's scarce resources and to do more to protect the consumer and the quality of life has prompted the Union to act in specific areas: air pollution standards, the use of chlorofluorocarbons (CFCs) which damage the ozone layer, the treatment of urban sewage, the control of chemicals, waste manage ment, noise levels of vehicles, and so on.
Unionia on kannustettu toimimaan konkreettisempien asioiden puolesta, joita ovat muun muassa yhteisten standardien luominen ilman saastumisen estämiseksi, ilman otsonikerrosta tu hoavien kloorifluorikarbonaattien (CFC) vähentäminen, kaupunkien jätevesien käsittely, kemiallisten aineiden valvonta, jätehuolto ja autojen meluhaittojen vähentäminen. nen.
The Community now has a direct bearing on the lives of individuals, dealing as it does with real social issues such as environmental protection, health, consumer rights, competition and safety in the transport industry, education and culture. This raises two questions.
Ympäristönsuojelua koskevien standardien ja lainsäädännön vahvistaminen on vain osa Euroopan unionin toimintaa.
Indeed, is it legitimate, since every Member State has its own democratic system which ensures that the needs and expectations of its citizens are met?
Se on myös myöntänyt varoja hankkeisiin ja talouden toimijoille, jotta ne voisivat mukautua yhteisön sääntöihin.
Protecting the environment is not merely a question of stricter standards and tougher regulations.
Sisämarkkinoihin liittyvän yhteisön politiikan myötä yhteisön toiminta on laajentunut asteittain uusille aloille.
The Union also funds specific projects and promotes compliance with Community legislation.
Eurooppalaisuus kuuluu nyt kansalaisten arkeen, koska sen pohjalta vastataan tärkeisiin yhteiskunnallisiin kysymyksiin, joita ovat ympäristönsuojelu, terveydenhuolto, kuluttajan oikeudet, kilpailu ja turvallisuus liikenteen alalla sekä koulutus ja kulttuuri.