natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The key issue is whether the active labour market policies implemented are sufficient to tackle the problems of social exclusion associated with remaining unemployment and inactivity.
Palkkojen ja hintojen kehitys on pysynyt maltillisena, ja uudet palkkasopimukset viittaavat siihen, että palkkamaltti jatkuu.
Another structural problem is the low, relative, level of UK productivity.
Tämä valmentanee kotoperäisiä inflaatiopaineita vuosina 2001 ja 2002.
While produc­tivity growth has risen in recent quarters, it is too soon to establish that there has been a permanent rise in the rate.
Ruotsin tavoittelema 80 prosentin työllisyysaste vuoteen 2004 mennessä on hyvin tervetullut.
The challenge is that these measures actually translate into higher productivity.
Lisäksi oli si mukautettava aktiivisten työmarkkinaohjelmien laajuutta ja rakennetta riittävän työvoiman tarjonnan takaamiseksi.
Subsequently, a surplus of 0,5 per cent is projected in 2001-02 before the balance falls to a small deficit of 0,1 per cent in 2002-03 and deficits of around 1 per cent of GDP in 2003-04 and the following years. These figures are broadly the same as in the updated convergence programme.
Julkisen talouden ylijäämä kasvoi vuonna 2000 huomattavasti, 2,2 prosenttiyksikköä, ja se oli 4 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi yli Ruotsin ennusteen, joka oli 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.
However, the projected deficit on current policies of around 1 per cent of GDP over the period 2003-04 to 2005-06 emerges as a result of a cautious trend growth assumption of 2,25 per cent per annum and as a consequence of increased government investment.
Vuoden 2000 tarkistetussa lähentymisohjelmassa odotetaan nykyistä politiikkaa jatkamalla mittavaa ylpämää tulevina vuosina, 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2001 ja 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2002.
The extra loosening between 2000-01 and 2001-02, compared to the convergence programme update, is unlikely to compromise economic stability since inflation is low and the fundamentals of the economic outlook, incorporating budget measures, do not suggest demand pressures that are a cause for concern. Expenditure plans have allocated increased resources to public sector investment which has been low in recent years.
Ruotsin keskipitkän aikavälin finanssipolitiikka on kaksitahoista, ja se koostuu: i) vuosittain kolmeksi seuraavaksi vuodeksi asetettavasta nimelliskatosta valtionhallinnon menoilleja ii)julkisyhteisöjen keskimäärin 2 prosentin ylijäämätavoitteesta suhteessa BKPhen koko suhdannekierron ajan.
It is planned to rise, net of depreciation and asset sales, from 0,8 per cent of GDP in 2000-01 to 1,7 per cent by 2003-04.
Tavoiteltua suuremman ylijäämän aikaansaama liikkumavara on käytetty osittain verohelpotuksiin ja osittain velan vähentämiseen.
The provision of long term forecasts of public finances
Viimeksi mainitut ovat tärkeä osa sitä strategiaa, jolla Ruotsi aikoo selviy-
In view of these developments, budgetary policy should aim to:
tyä väestön ikääntymisestä.
(i) ensure that a general government surplus of at least 0,5 per cent of GDP is achieved in 2001-02 as projected in the 2001 budget;
Edellä esitetyn perusteella finanssipolitiikan tavoitteiden on oltava seuraavat: i) Julkisen talouden ylijäämä on pidettävä suurena vuonna 2001 ja sitä seuraavina vuosina.
(ii) for the general government balance, ensure, in preparing the budget, that an out-turn in 2002-03 is achieved that, as planned, is close to balance; and
ii) Matala-ja keskipalkkaisten verojen alentamista on jatkettava vuonna 2002 ottaen huomioon suhdannekierron vaihe, kuitenkin niin että keskipitkän aikavälin ylpämätavoite, 2 prosenttia suhteessa BKPhen, saavutetaan ja samalla on huolehdittava siitä, että valtionhallinnon menokatosta pidetään kiinni.
(iii) allow public investment, net of depreciation, to double, as planned, as a share of GDP, between 2000-01 and 2003-04 while, at the same time, ensuring that the terms of the Stability and Growth Pact continue to be respected.
iii) Vuoden 2000 tarkistetussa vakausohjelmassa kuvattua strategiaa, jolla julkista velkaa vähennetään keskipitkällä aikavälillä, on jatkettava pitämällä julkisen talouden ylpämätavoite 2 prosenttina suhteessa BKT:hen koko suhdannekierron ajan.
Labour market performance in the UK remains among the strongest in the EU, with robust employment growth in recent years and unemploymentataround a 20-yearlow (5,5 per cent in 2000).
Ruotsin työmarkkinatilanne kohentui edelleen voimakkaasti vuonna 2000, ja työttömyys laski 5,9 prosenttiin työvoimasta.
While overall unemployment has fallen, there has been little reduction in economic inactivity, and the number of people claiming sickness and disability benefits has risen substantially in the past few years.
Työllisyysaste, ja erityisesti naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste, on unionin korkeimpia.
In view of theabove, while vigorously implementing all the Employment Recommendations, the main priority for the United Kingdom should be to:
Yleistä työvoimapulaa ei toistaiseksi ole, vaikka joillakin aloilla ja alueilla työntekijöiden palkkaamisesta on tullut yhä vaikeampaa.
(i) reinforce active measures targeted at those communities and individuals most prone to the risk of concentrated or longterm unemployment and inactivity, and reform passive benefit schemes to provide people who are able to work with the opportunities and incentives to do so.
Työnvälityksen kohentuminen, työttömyysvakuutuksen tiukennetut kelpoisuusehdot (ammatillisenja maantieteellisen liikkuvuuden osalta)ja elinikäisen oppimisen korostaminen on helpottanut työvoiman kysynnän ja tarjonnan koh taamista äskeisen noususuhdanteen aikana.
The United Kingdom is well advanced in terms of regulatory reform and liberalisation of the network industries.
Useat arvioinnit kuitenkin kertovat joidenkin aktiivisten työmarkkinaohjelmien tehottomuudesta, kuten merkittävistä syrjäyttämisvaikutuksista.
The economic environment is favourable to business and entrepreneurship with low levels of regulation.
Viimeaikaisista toimenpiteistä huolimatta työn verotus on edelleen raskas ja etuusjärjestelmät vaikuttavat osaltaan korkeaan nettokorvausasteeseen.
However, the UK's relatively low level of labour productivity remains a problem, despite some signs of stronger growth in 2000.
Itse asiassa matalapalkkaisten verorasitus on Ruotsissa korkea muihin unionin matalapalkkaisiin verrattuna.
(i) take measures to address the relatively low level of productivity, in particular by increasing competition in sectors such as retail banking services, car retailing
il) Aktiivisten työmarkkinaohjelmien tehokkuudesta on huolehdittava ja ne on koh distettava niihin, jotka ovat kaikkein suurimmassa vaarassa joutua pitkäaikaistyöttömiksi. työttömiksi.
and postal services and by increasing the supply of skilled ICT personnel; and
Kuluttajahinnat ovat edelleen suhteellisen korkealla tasolla.
(ii) ensure that the announced investment to improve the transport infrastructure and to improve the quality of public transport is delivered in practice and ensure that there is adequate coordination between differ ent public bodies, regulators and private firms.
ii) Kilpailua on lisättävä muun muassa lentoliikenteessä ja lääkealalla.
Financial markets in the UK remain the most developed in the EU.
Ruotsin pääomamarkkinoiden kehitykselle on ollut ominaista yhdentyminen, sääntelyn uudistaminenja riskipääomaspittamisen kasvu.
Nevertheless, development of the risk capital market is being fostered by efforts to increase equity flows to early-stage investment and by a number of fiscal and financial regulatory reforms.
Etenkin rahastoelementin sisällyttäminen eläkejägestelmään, niin että vakuutetut voivat itse valita rahaston, on lisännyt spituspalveluiden kysyntää ja ulkomaisten spi-tusrahastoyritysten toimintaa Ruotsin markkinoilla.
The replacement of the Minimum Funding Requirement with a long term scheme-specific funding standard will remove a potential obstacle to investment in risk capital.
Riskipääomamarkkinat ovat kasvaneet viime vuosina, jä sijoituksia on laajennettu myös muille aloille kuin huipputekniikkaan.
In addition, the government is promoting public-private partnerships to improve the supply of small scale and early-stage risk capital across the country.
Toimenpiteitä on toteutettu riskipääoman tarjoa jien toimintaympäristön parantamiseksi, mutta lisätyö markkinoiden kehittämiseksi on toivottavaa.
The creation of a single regulatory body — the Financial Services Authority — will further promote a level playing field among financial institutions, and actions to benefit consumers are underway.
Rahoitusvalvontaviranomainen on järjestänyt toimintansa uudelleen voidakseen vastata finanssiryhmittymien kasvuun ja saadakseen kokonaisnäkemyksen rahoitusalan riskeistä.
Measures are also planned or underway in the banking sector to improve competition and to benefit consumers, including legislation to open up access to payment systems and to oversee access charges, a review of self-regulatory codes, and a reform of the Treasury's objectives on promoting competition in financial services.
Rahoitusvalvontaviranomainen on allekigoittanut yhteistyösopimuksen Tanskan, Suomen ja Nojan rahoitusvalvontavlranomaisten kanssa kansainvälisten rahoituslaitosten tehokkaan valvonnan takaamiseksi.
In view of the above, the main priority for the United Kingdom should be to:
Näistä syistä Ruotsin on kiinnitettävä erityishuomiota seuraavaan seikkaan: i) Riskipäaomamarkkinoita on kehitettävä edelleen mukauttamalla verojär jestelmää siten, että se edistää paremmin sijoittamista ja yrittäjyyttä.
(i) further encourage the role of pension funds in the development of the risk capital market.
Yrittäjyyteen on kannustettava myös konkurssilalnsäädäntöä mukauttamalla.
Broad guidelines of the economic policies 2001
Ta louden kehityksen odotetaan jatkuvan suotuisana vuosina 2001 ja 2002, niin etta kasvu on 2,7 prosenttia vuonna 2001 ja palaa 3 pro
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Nykyinen ja odotettavissa oleva inflaatiokehitys on suotuisa, ja yhdenmukaisella kuluttajahintaindeksillä (YKHI) mitattu inflaatio on EU:n alhaisimpia.
2001 — 89 pp. — 17 χ 24 cm
Hallitus on toteuttanut toimenpiteitä joilla tätä heikkoutta kogataan.
ISBN 92-824-2000-0
Finanssipolitiikka
Price (excluding VAT) in Luxembourg: EUR 35.50
Budjettivuodeksi 20002001 ennusteet näyttävät 1,7 prosentin ylpämää suhteessa BKT:hen (ilman UMTS-tuloja), mikä on suurempi kuin tarkistetussa vakausohjelmassa ennakoitu 1,1 prosentin ylpämä.
This booklet, which has been prepared by the General Secretariat of the Council, does notcommit either the Community institutions or the Governments of the Member States.
Tämän kirjasen on laatinut neuvoston pääsihteeristö. Yhteisön toimielimet ja jäsenvaltioidenhallitukset eivät vastaa sen sisällöstä.
Please note that only the text that shall be published in the Official Journal of the European Communities (OJ L182, 11.7.2002) is deemed authentic.
Pyydämme ottamaan huomioon, että ainoa aito versio julkaistaan Euroopan yhteisöjenvirallisessa lehdessä(EYVLL182, 11.7.2002).
General Secretariat of the Council Rue de la Loi/Wetstraat 175B-1048 Brussels Fax (32-2) 285 53 32 E-mail: public.info@consilium.eu.int Internet: http://ue.eu.int
Neuvoston pääsihteeristö Rue de la Loi 175B-1048 Bryssel Faksi: (32-2) 285 53 32 Sähköposti: public.info@consilium.eu.int Internet: http://ue.eu.int
©European Communities, 2002
©Euroopan yhteisöt, 2002
CONTENTS
SISÄLLY S L U ET T EL O
I.GENERAL ECONOMIC POLICY GUIDELINES..................................................
ITALOUSPOLITIIKAN YLEISET SUUNTAVIIVAT...............................................
Introduction.....................................................................................................................................
Johdanto...........................................................................................................................................
Main priorities and policy requirements................................................................................2.1.Economic recovery is taking off.................................................................................................2.2.Key challenges ahead......................................................................................................................
Painopistealueet ja talouspolitiikan vaatimukset................................................................2.1Talouden elpyminen käynnistymässä........................................................................................2.2Keskeiset haasteet.............................................................................................................................
Policy recommendations..............................................................................................................3.1.Ensure growth- and stability-oriented macroeconomic policies.................................3.2.Improve the quality and sustainability of public finances.............................................3.3.Invigorate labour markets.............................................................................................................3.4.Re-ignite structural reform in product markets..................................................................3.5.Promote the efficiency and integration of the EU financial services market........3.6.Encourage entrepreneurship........................................................................................................3.7.Foster the knowledge-based economy....................................................................................3.8.Enhance environmental sustainability.....................................................................................
Talouspoliittiset suositukset.......................................................................................................3.1Varmistettava kasvuun ja vakauteen tähtäävä talouspolitiikka....................................3.2Parannettava julkisen talouden laatua ja kestävyyttä......................................................3.3Elvytettävä työmarkkinoita............................................................................................................3.4Käynnistettävä uudelleen hyödykemarkkinoiden rakenneuudistus.............................3.5Edistettävä EU:n rahoituspalvelumarkkinoiden tehokkuutta ja yhdentymistä.......3.6Kannustettava yrittäjyyteen..........................................................................................................3.7Edistettävä osaamistaloutta..........................................................................................................3.8Vahvistettava ympäristön kestävyyttä.....................................................................................
Austria............................................................................................................................................... 12. Portugal............................................................................................................................................. 13.
Itävalta..............................................................................................................................................
Finland............................................................................................................................................... 14.
13 Suomi.................................................................................................................................................
Sweden.............................................................................................................................................. 15.
14 Ruotsi.................................................................................................................................................
United Kingdom..............................................................................................................................
15Yhdistynyt kuningaskunta...........................................................................................................
Council Recommendationof 21 June 2002on the broad guidelinesof the economic policiesof the Member States and the Community
NEUVOSTON SUOSITUS,annettu 21 päivänä kesäkuuta 2002,jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi(2002/549/EY)
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular to Article99(2) thereof,
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 99 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 21 päivänä kesäkuuta 2002 käymän keskustelun, sekä katsoo, että Euroopan parlamentti on antanut päätöslauselman komission suosituksesta,
economic policy guidelines
I yleiset suuntaviivat
The EU has a well-defined economic policy strategy that is oriented towards the pursuit of growth- and stability-oriented macroeconomic policies, capable of adequately responding to changing economic circumstances in the short run, and towards improving the longterm capacity for sustainable, job-creating and non-inflationarygrowth.
Euroopan unionilla on tarkasti määritelty talouspolitiikan strategia. Sen avulla pyritään harjoittamaan kasvuun ja vakauteen tähtäävää talouspolitiikkaa, jolla voidaanreagoida riittävällä tavalla talouden muuttuviin olosuhteisiin lyhyellä aikavälillä, ja parantamaan pitkän aikavälin mahdollisuuksia luoda kestävää ja työllistävää kasvua inflaatiota kiihdyttämättä.
The 2002 Broad Economic Policy Guidelines (BEPGs) adapt and update thisstrategy in the light of the political orientations of the Barcelona European Council(15 and 16 March 2002), also taking into account the development of the sustainabledevelopment strategy.
Vuoden 2002 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa tätästrategiaa mukautetaan ja päivitetään Barcelonassa 15. ja 16. päivänä maaliskuuta2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamien poliittisten linjausten mukaisestija ottaen huomioon myös kestävän kehityksen strategian kehittäminen.
They have been drawn up against the background of the examination of the implementation of the 2001 BEPGs and the assessment of the economic situation and outlook as presented in the Commission’s spring 2002 Economic Forecasts.
Suuntaviivoja laadittaessa on otettu huomioon vuoden 2001 suuntaviivojen täytäntöönpanontarkastelu ja komission kevään 2002 talousennusteissa esittämä arvio talouden tilanteesta ja näkymistä.
Section 2 sketches the economic background to these guidelines and identifies thekey economic policy challenges.
Luvussa 2 esitetään näiden suuntaviivojen taloudellinen tausta ja määritellään talouspolitiikan keskeiset haasteet.
Section 3 then describes the general policy recommendations that are applicable to all Member States and the Community.Within the overall strategy, policy priorities differ somewhat across Member Statesdue to differences in economic performance, prospects, structures and institutions.
Luvussa 3 esitetään yleiset talouspoliittiset suositukset,joita sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin ja yhteisöön.
Taking due account of them, Part II presents the country-specific economicpolicy guidelines.
Talouspolitiikan painopistealueetvaihtelevat kokonaisstrategian puitteissa jonkin verran jäsenvaltioittain talouden kehityksen, näkymien, rakenteiden ja instituutioiden erojen vuoksi.
In line with continued efforts to draw lessons from experience for strengthened coordination, and in line with the Barcelona European Council’s urge to streamline relevant processes and to focus on action for implementation rather than on the annualelaboration of guidelines, the format and frequency of the BEPGs may change asfrom 2003.
Koska jatkuvasti on pyrittävä ottamaan oppia tehostetusta koordinoinnista saaduistakokemuksista ja koska Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto vaati selkeyttämään menettelyjä ja keskittymään pikemminkin suuntaviivojen täytäntöönpanotoimintaan kuin niiden vuosittaiseen laatimiseen, talouspolitiikan laajojen suuntaviivojenmuoto ja laatimistiheys voi muuttua vuodesta 2003.
Against this background, the 2002 BEPGs opt for continuity with the previous year’s edition.
Vuoden 2002 suuntaviivoissa onkuitenkin päädytty jatkamaan edellisen vuoden muotoa.
The EU economy was in 2001 marked by a sharp and unexpected slowdown in economic activity.
EU:n taloudelle oli vuonna 2001 leimaa-antavaa talouden toimeliaisuuden jyrkkä jaodottamaton hidastuminen.
Macroeconomic policies were put to the test and employment growthdecelerated.
Talouspolitiikka joutui koetukselle ja työllisyyden kasvuhidastui.
However, there are now increasing signs that the economy has stabilised and is alreadypicking up.
Nyt on kuitenkin näkyvissä yhä enemmän merkkejä talouden vakautumisesta ja piristymisestä.
The response of economic policy, sound fundamentals, an improvement inconfidence, and in external demand, allied with the unwinding of the impact of a seriesof adverse economic shocks, have provided the platform for this recovery.
Talouspoliittinen reagointi, terveet talouden perustekijät, luottamuksen jaulkoisen kysynnän parantuminen, joihin liittyy haitallisten talouden sokkien vaikutuksen lientyminen, ovat toimineet tämän elpymisen lähtökohtana.
The smoothintroduction of the euro in 1999 and the notes and coins in 2002 brings a welcome noteof stability and confidence.
Sujuvasti tapahtuneet euroon siirtyminen vuonna 1999 ja euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönottovuonna 2002 ovat tervetullut osoitus vakaudesta ja luottamuksesta.
Notwithstanding persisting downside risks and uncertainty,expectations are that the EU economy would gather strength to reach a growth rateclose to or above potential in the second half of 2002 and into 2003, i.e. at the time whenthe recommendations in these guidelines are to be implemented.
Vaikka riskit kehityksen heikkenemisestä ja epävarmuus eivät ole hellittäneet, EU:n talouden odotetaan voimistuvan lähelle potentiaalista kasvuvauhtia tai sen yli vuoden 2002 loppupuolella ja vuoden 2003 alussa, eli samaan aikaan, jolloin näihin suuntaviivoihin sisältyvät suositukset on pantava täytäntöön.
As labour market developments reflect the economic situation with a lag, employment and unemployment trends are unlikely to improve visibly before 2003. It is ex-
Koska talouden tilanne heijastuu työmarkkinakehitykseen viiveellä, on epätodennäköistä, että työllisyys- ja työttömyyskehitys parantuisivat näkyvästi ennen vuotta
Contribution to real GDP growth in the euro area
Osuus BKT:n määrän kasvusta euroalueella
Domestic demand(incl. stocks)
Kotimainen kysyntä(ml. varastot)
Real GDPgrowth
BKT:n määränkasvu
Source:Commission services.
Lähde: Komissio.
Employment trends in the euro area
Euroalueen työllisyyskehitys
Employment growth (rhs)
Työllisyyden kasvu(asteikko oikealla)
Unemployment rate (lhs)
Työttömyysaste(asteikko vasemmalla)
The main challenge for economic policy in the EU is to improve the wellbeing ofits current and future citizens.
Euroopan unionin talouspolitiikan tärkein haaste on nykyisten ja tulevien kansalaistenhyvinvoinnin parantaminen.
To this end, policies should be geared at achieving abalanced and sustainable expansion of economic activity.
Talouspolitiikan on sen vuoksi tähdättävä tasapainoiseenja kestävään talouden toiminnan kasvuun.
The Lisbon European Council has reflected this main challenge in the overarching objective of making Europe the most competitive and dynamic knowledge-based economy by the year2010, capable of sustainable growth with more and better jobs and greater socialcohesion.
Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neu-vosto ilmaisi tämän keskeisen haasteen yleistavoitteena, jonka mukaan Euroopastatehdään vuoteen 2010 mennessä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous, jossa kestävä kasvu kyetään yhdistämään uusien ja parempien työpaikkojen luomiseen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tiivistämiseen.