natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Highly decentralised methods have been adopted for its implementation, including European Commission agreements with eight "intermediary funding bodies" to manage 309^ of the programme funds.
Ohjelman toteuttamista varten on omaksuttu varsin pitkälle hajautettuja menetelmiä: komissio on esimerkiksi tehnyt sopimuksen kahdeksan "välitason rahoituselimen" kanssa, joiden kautta hallinnoidaan 30 prosenttia ohjelman rahoituksesta.
Table 12: Summary overview of cross border financial management under INTERREG IIA
Taulukko 12: Tiivistelmä Interreg IIA -ohjelman rajanylittävästä rahoitushallinnosta
INTERREG IIA Programmes (including external borders)
Interreg IIA -ohjelmat (mukaan luettuna ulkorajat)
Joint and crossborder programme, • Four bilateral programmes between Germany and the Netherlands (EUREGIO, rhein-maas-nord, Rhein-Waal and Ems Dollart).
• Neljä bilateraalisia ohjelmaa Saksan ja Alankomaiden välillä (EUREGIO. Rhein-Maas-Nord, Rhein-Waal ja Ems Dollart).
project and financial management on the basis of a specific INTERREG agreement.
• Euregio Rhein-Maas Saksan.
The agreement also sets
Alankomaiden ja Belgian välillä.
Completely integrated crossborder financial out provisions governing the
Täysin integroitu rajanylittävä rahoitushal linto
• Euregio Rhein-Maas between Germany, the Netherlands and Belgium.
Yhteinen rajanylittävä ohjelma, hankkeen ja rahoituksen hallinto erityisen Interreg-sopimuksen perusteella.
management technical aspects of the financial implementation of INTERREG funds and national co-financing through a joint account at a private bank.
Sopimuksessa määrätään myös Interregohjelman taloudellisen toteutuksen teknisistä näkökohdista sekä jäsenvaltioiden antaman yhteisrahoituksen ohjaamisesta yksilyisessä pankissa avatun yhteisen tilin kautta.
Type I: Integration of EU funds and Type I: some national co-financing (joint • Two programmes on the Dutch- German-bank account for INTERREG funds Belgian border (Scheidemond. and some project co-financing). Middengebied).
Tyyppi I: EU-varojen ja jossain määrin myös kansallisen yhteisrahoituksen integrointi Osittain (yhteinen pankkitili Interreg-rahoille integroitu sekä eräiden hankkeiden rajanylittävä yhteisrahoitukselle).
Integration of EU Type II: assistance through a joint bank • Saar-Lor-Westpfalz (D/F) and Germany/
Tyyppi II: EU-tuki integroitu yhteisen Interreg-varojen pankkitilin kautta. Kansallisen yhteisrahoitusosuuden toimittavat kumppanit erikseen.
Partially integrated crossborder financial account for INTERREG funds.
Suomen ja Ruotsin saaristo (SF/S), Pohjois-Kalolli (SF/S/N) • BarenLsin monenvälinen ulkorajaohjelma (SF/S/N/RUS).
Italy/Austria and Italy/ joint financial management of Switzerland INTERREG funds at programme • Øresund (DK/S) level.
Komissio siirtää varat mukana oleville maille erikseen, ja niitä hallinnoivat asianomaiset
The funds are transferred • Programmes between Sweden and by the Commission separately to Norway (Gränslöst Samarbete.
• Öresund (DK/S) • Ruotsin ja Norjan väliset ohjelmat ("Gränslöst Samarbete". "Inre Skandinavia", "Nordens Gröna Belte").
Separate financial Implementa tion of programmes
viranomaiset rajan molemmin puolin. • Alpenrhein/Bodensee/Hochrhein (D/A/CH).
• 15 external border programmes with the PHARE CBC and TACIS CBC areas.
• 15 ulkoraja-ohjelmaa Phare CBC ja Tacis CBC -alueiden kanssa
In the case of some INTERREG programmes and other crossborder EU measures, initial steps have been taken to achieve integration of financing for joint projects (provision of national and local cofinancing: small project funds as preparation for future joint management via Euroregions or similar structures).
Eräiden Interregohjelmien ja muiden rajanylittävien EU-toimien osalta on ryhdytty toimiin, joilla pyritään yhdistämään yhteisten hankkeiden rahoitus (valtakunnallinen ja paikallinen yhteisrahoitus, pienet projektirahastot valmistauduttaessa tulevaan yhteiseen hallinnointiin Eu(ro)regioiden tai vastaavien rakenteiden kautta).
Integration of project financing: • INTERREG IIA: Austria/Bavaria. Pyrenees (F/S).
Integroitu hankerahoitus: • Interreg IIA: Itävalta/Baijeri.
But also other Community programmes supporting crossborder cooperation along external borders lay down - to a varying degree - provisions for institutional arrangements capable of managing the programme implementation.
Myös muissa EU:n ulkorajat ylittävää yhteistyötä koskevissa yhteisöoh jehuissa asetetaan ­ vaihtelevassa määrin ­ määräyksiä institutionaalisista järjestelyistä, joiden avulla voidaan hallinnoida ohjelmien täytäntöönpanoa.
In terms of institutional arrangements, a major new development was the establishment of the PHARE CBC-programme in 1994.
Institutionaalisten järjestelyiden osalta tärkeä uusi vaihe oli Phare CBC ­ohjelman perustaminen vuonna 1994.
This development was significant in many respects: • the JPMCs have become established and fully functioning on all borders: • they cover both programming and implementation aspects: and • include regional-level representatives (e.g. Euroregions).
• ne kattavat sekä ohjelmointiin että toteuttamiseen liittyvät osatekijät, ja • niihin kuuluu aluetason edustajia (esim. Eu(ro)regiot).
Crossborder structures for each national border have evolved in various ways and in many cases now involve elaborate crossborder structures with the JPMC at their apex, and various other components below (e.g. sectoral working groups in HU/A. and Euroregions in PL/D).
Ne sisältävät nykyään usein pitkälle vietyjä rajanylittäviä rakenteita, joiden huipulla ovat ohjelmointi­ ja seurantakomiteat ja niiden alla monenlaisia muita rakenneosia (esim. alakohtaiset työryhmät Unkarin ja Itävallan rajalla, Euroregiot Puolan ja Saksan rajalla).
Additionally, Small Project Funds (SPFs) have been established as part of practically all PHARE CBC programmes, with their management delegated to Euroregions or equivalent regional/local level structures.
SPF). jotka muodostavat osan käytännöllisesti katsoen kaikista Phare CBC ­ohjelmista. Niiden hallinnoinnista vastaavat Eu(ro)regiot tai vastaavat alue­ tai paikallistason rakenteet.
Since 1996. a new TACIS Regulation has allowed the establishment of a TACIS CBC programme that covers inter alia the border regions of Russia with Finland.
Vuodesta 1996 lähtien uusi Tacis­asetus on mahdollistanut esimerkiksi sellaisen Tacis CBC ­ohjelman perustamisen, joka nykyään kattaa Venäjän ja Suomen raja­alueet.
The programme is operated under normal TACIS procedures and there are no institutional arrangements of a crossborder nature.
Ohjelma toimii normaalien Tacis­menettelyiden mukaisesti ilman rajanylittäviä institutionaalisia järjestelyitä.
The same applies to the MEDA Programme, which was introduced in 1997 but lacks specific provision for crossborder cooperation programmes.
Sama pätee Meda­ohjelmaan, joka käynnistettiin vuonna 1997. Siitä puuttuvat erityiset rajanylittäviä yhteistyöohjelmia koskevat säännökset.
Project-based activities are normally found at the beginning of crossborder cooperation and can be the start of long-term, strategically oriented forms of crossborder cooperation.
Ne voivat olla alku pitkäaikaisille, strategisesti suuntautuneille rajanylittävän yhteistyön muodoille.
Cooperation mav be ad hoc. based either on arrangements and sporadic working groups or on agreements at local, regional or national level.
Yhteistyö voi olla väliaikaista, erilaisiin järjestelyihin ja satunnaisiin työryhmiin perustuvaa, mutta se voi myös pohjautua paikallis­, alue­ tai valtiotason sopimuksiin.
Such relatively loose cooperation can occur between regional authorities, chambers of industry and commerce, employers' associations, trade unions or other groups cooperating with their partners across the border.
Tällaista melko löyhää yhteistyötä voivat tehdä alueviranomaiset, teollisuus­ ja kauppakamarit, työnantajajärjestöt, ammattiliitot tai muut ryhmät, jotka tekevät yhteistyötä rajantakaisten kumppaneiden kanssa.
These one-off activities can concentrate on eliminating specific problems (e.g. the building of a bridge over a border river) or on creating crossborder networks for information exchange purposes, which can later on lead to structures that have a multiplier effect as a platform for promoting generalised crossborder cooperation.1" Not all crossborder projects need their own crossborder structure such as Euroregions or working groups for their development and implementation.
Tällaisten kertaluonteisten toimien tavoitteena voi olla yksittäisten ongelmien ratkaiseminen (esim. rajajoen ylittävän sillan rakentaminen) tai rajanylittävää tietojenvaihtoa palvelevan verkon luominen.
Many such projects can be dealt with by existing bodies on either side of the
Tämä voi myöhemmin johtaa sellaisten rakenteiden perustamiseen, joilla on kerrannaisvaikutus yleisen rajanylittävän yhteistyön edistäjinä.174Kaikki rajanylittävät
I2"' Crossborder information networks can be used to establish initial contacts between those players in the region who benefit from cooperation.
Rajatyliltäviä tietojenvaihtoverkkoja voidaan käyttää ensikontaktien luomiseen yhteistyöstä hyötyvien alueen toimijoiden vallila.
The generation and dissemination of bilingual information on specific subjects (e.g. on market opportunities, producers) and statistics further support this process.
Kaksikielisen informaation laatiminen ja levittäminen tietyistä aiheista (esim. markkinoiden mahdollisuuksista, tuottajista) seka tilastotietojen keraaminen tukevat tali prosessia.
This information not only heightens awareness in the border regions but also paves the way for the establishment of links between existing players on both sides of the border in the private and/or public sector, e.g. business relations (particularly SMEs). enterprise or innovation centres, tourist offices or university research institutes.
Informaatio paitsi Iisaa tietoa raj a alueilla, myös edistää yhteyksien luomista rajan molemmin puolin yksityissektorin ja/tai julkisen sektorin toimijoiden välillä esim. liikesuhteiden (ja erityisesti pk­yritysten ν alisten suhteiden) luomista yhteyksiä yritysten ja innov aatiokeskuslen välillä seka yhteyksiä matkailutoimistojen tai yliopistollisten tutkimuslaitosten välillä
border, but generally they can benefit from agreements on crossborder structures for strategyoriented cooperation.
hankkeet eivät tarvitse omia rajanylittäviä rakenteita, kuten Eu(ro)regioita tai työryhmiä, hankkeen kehittämiseen ja toteuttamiseen.
Cooperation at project level can however require the setting up of projectlevel crossborder structures.
Hanketason yhteistyö voi kuitenkin joskus edellyttää rajanylittävän rakenteen perustamista.
At present, no unitomi and specific instrument for crossborder cooperation at project level exists in the Member States of the European Union.
EU:n jäsenmaissa ei tällä hetkellä ole yhdenmukaista, erityistä välinettä hanketason rajanylittävälle yhteistyölle.
There are however some options available for formally setting-up project level crossborder structures on an appropriate legal basis.
On kuitenkin olemassa joitakin vaihtoehtoja, joita voidaan käyttää perustettaessa virallisia projektitason rajanylittäviä rakenteita asianmukaiselle oikeudelliselle pohjalle.
Interstate agreements, either specific to a project or of a general nature (i.e. outline treaties/conventions) can offer an appropriate legal basis where available.
Valtioidenväliset sopimukset, jotka voivat koskea joko tiettyä hanketta tai olla yleisluonteisia (puheja yleissopimukset tms.), voivat olla sovelias oikeusperusta silloin, kun niitä on mahdollisuus käyttää.
In addition, there are instruments stemming from European law or national legislation and from bilateral cooperative practices that have been used as possible solutions.
Lisäksi on välineitä, jotka pohjautuvat eurooppaoikeuteen, maakohtaiseen lainsäädäntöön tai kahdenvälisiin yhteistyökäytänteisiin. Kaikkia näitä on käytetty mahdollisina ratkaisuina.
Most of them were discussed already above in the framework of the chapter on "legal instruments":
Useimpia niistä on jo käsitelty edellä, oikeudellisia välineitä koskevassa luvussa.
• The only international legal instrument available is the EEIG (European Economic Interest Grouping), which was established under EU law for cooperation in economic activities.
• Ainoa kansainvälinen oikeudellinen väline on eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY) (European economie interest grouping. EEIG), joka perustettiin yhteisön lainsäädännöllä taloudellisen yhteistyön edistämiseksi.
This lends itself more to cooperation initiatives of an economic/commercial nature and has not proved very useful for regional and local authorities. • In some countries, notably France, it is possible to use national legislation for creating a crossborder projectlevel cooperation structure.
Väline soveltuu parhaiten luonteeltaan taloudelliseen tai kaupalliseen yhteistyöhön, eikä se ole osoittautunut kovin hyödylliseksi alueja paikallisviranomaisille. • Eräissä maissa, esimerkiksi Ranskassa, on mahdollista käyttää kansallista lainsäädäntöä hanketason rajanylittävän yhteistyön rakenteiden perustamiseen.
Mixed Economy Companies and Public Interest Groupings have been used for this purpose. • Practical ad hoc agreements without a legal basis such as joint working groups allow the management of individual projects, which are part of comprehensive crossborder programmes.
Sekatalousyrityksiä (mixed economy companies) ja yleistä etua palvelevia ryhmittymiä (public interest groupings) on käytetty tähän tarkoitukseen. • Tilapäiset käytännön sopimukset ilman oikeusperustaa - esimerkiksi yhteisten työryhmien perustaminen - mahdollistavat yksittäisten hankkeiden toteuttamisen osana laajoja rajanylittäviä ohjelmia.
In setting up projectlevel crossborder structures, two essential factors should be taken into consideration: the duration of the project (use of various long and shortterm instruments) and the suitability of the instrument to the type of action the project pursues.
Hanketason rajanylittäviä rakenteita perustettaessa tulisi ottaa huomioon kaksi perustavanlaatuista tekijää: hankkeen kesto (erilaisten pitkä- ja lyhytaikaisien välineiden käyttö) sekä välineen soveltuvuus hankkeen edellyttämiin toimiin.
EEIGs have sometimes been established as an instrument to facilitate crossborder cooperation, both in the private and public sphere.
Eurooppalaisia taloudellisia etuyhtymiä on joissakin tapauksissa perustettu rajanylittävän yhteistyön helpottamiseksi, sekä yksityisellä että julkisella sektorilla.
The example of a European Economic Interest Grouping called ECOM (European Chamber of Commerce) will illustrate this.
Hyvä esimerkki tällaisesta välineestä on eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä nimeltä ECOM (European Chamber of Commerce).
ECOM is an EEIG and was set up in 1993 by the Derry Chamber of Commerce (Northern Ireland) and the Letterkenny Chamber of Commerce.
Se on ETEY. jonka perustivat vuonna 1993 Derryn kauppakamari (Pohjois-lrlanti) ja Letterkennyn kauppakamari (Irlannin tasavalta).
Republic of Ireland. Its structures and powers are as follows: • Board of Directors: Each Chamber of Commerce appoints the board members.
Sen rakenne ja toimivaltuudet ovat seuraavanlaiset. • Hallintoneuvosto: kumpikin kauppakamari nimittää hallintoneuvoston jäsenet.
• Executive Board: Responsible for day-to-day management.
• Johtokunta: vastaa päivittäisistä hallintotoimista.
It comprises the President and Vice-President of the Board of Directors as well as a Chief Executive Officer.
Johtokuntaan kuuluvat hallinto neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja sekä toiminnanjohtaja.
(The latter is also responsible for the two offices in Derry and Letterkenny.
Viimeksi mainittu vastaa myös Derryssä ja Letterkennyssä sijaitsevista kahdesta toimistosta.
The Executive Board sets priorities and strategies, manages projects and financing, and nominates Development Officers.
Johtokunta asettaa prioriteetit ja laatii strategiat, hallinnoi projekteja ja rahoitusta sekä nimittää kehittämisestä vastaavat toimihenkilöt.
• Branch Offices: Offices have been established in both Derry and Letterkenny, each with respective Development Officers.
• Haaratoimistot: haaratoimistot on perustettu Derryyn ja Letterkennyyn, ja kummassakin on omat kehittämistyöstä vastaavat toimihenkilönsä.
• Sub-Committees: Managed by the Development Officers, they are responsible for research, finance, networks, personnel and direction of thematic Special Interest Groups (SIGs).
Alakomiteat vastaavat tutkimuksesta, rahoituksesta, verkostoista, henkilökunnasta sekä temaattisten erityiseturyhmien (special interest groups) johtamisesta.
• Technical Committee: Established with representation from other European partners.
• Tekninen komitea: komiteaan kuuluu myös muiden eurooppalaisten kumppanien edustajia.
Substantial support was also given to ECOM by the INTERREG programme.
ECOM on saanut huomattavaa tukea myös Interreg-ohjelmasta.
Other crossborder projects are financed with less INTERREG participation in the sectoral areas managed by the Special Interest Groups (e.g. identification of market niches for crossborder firms in the food and soft drinks sectors, analysis of market weaknesses, training and packaging techniques for handicraft and gift-ware companies located in the border area; identification of crossborder telecommunication needs and linkage of the two digital networks across the border).
Muita, vähemmässä määrin Interregin kautta rahoitettuja rajanylittäviä hankkeita on toteutettu erityiseturyhmien toimialaan kuuluvilla aloilla (esim. markkinarakojen etsiminen rajanylittävää toimintaa harjoittaville yrityksille elintarvike- ja virvoitusjuoma-alalla, markkinaheikkouksien analysointi, koulutus ja pakkaustekniikan opetus rajaseudun käsiteollisuus- ja lahjatavarayrityksille. rajanylittävien televiestintätarpeiden selvittäminen ja kahden eri puolilla rajaa toimineen digitaaliverkon yhdistäminen).
Important local companies are members of the Special Interest Groups that form the basis of ECOM EEIG activities, thus keeping responsibility for crossborder cooperation within the local business community.
Tärkeät paikalliset yritykset ovat jäseninä erityiseturyhmissä, jotka muodostavat pohjan ECOMin toimille ja pitävät näin vastuun rajanylittävästä yhteistyöstä paikallisen yritysyhteisön sisäisenä.
Five crossborder Special Interest Groups have been established (clothing and textiles: food and drink; information technology and telecommunications; craft services and giftware: legal services) with the aim of enabling participating companies to step up their crossborder activities.
Rajanylittäviä erityiseturyhmiä on viisi: vaatetus ja tekstiili, elintarvikkeet, tietoteknologia ja televiestintä, käsiteollisuus ja lahjatavarat sekä oikeudelliset palvelut. Ryhmien tavoitteena on auttaa toimintaan osallistuvia yrityksiä lisäämään rajanylittävää toimintaansa.
French law based "Mixed Economy Companies" are useful at project level in the field of crossborder cooperation.
Ranskan lainsäädäntöön pohjautuvat projektitasolla rajanylittävässä yhteistyössä.
A good practice example has been developed at the French-Italian border between the French town of Menton and the Italian town of Ventimiglia (in the province of Liguria).
Esimerkki hyvästä käytänteestä on Ranskan ja Italian rajalla, ranskalaisen Mentonin kaupungin ja italialaisen Ventimiglian kaupungin välillä toimiva järjestelmä.
The Mixed Economy Company (Société d'Économie Mixte des Alpes Maritimes, or SEMAM) that was founded in 1990 has been chosen by the towns of Menton (PACA region) and Ventimiglia (province of Liguria) to develop crossborder actions and cooperation.
Sekatalousyritys (Société d'Economie Mixte des Alpes Maritimes, SEMAM) perustettiin vuonna 1990. Provence-Alpes-Côte d'Azurin alueeseen kuuluva Mentonin kaupunki ja Ligurian maakunnassa sijaitseva Ventimiglian kaupunki ovat tätä kautta kehittäneet rajanylittäviä toimia ja yhteistyötään.
The main structures and their powers can be described as follows:
Tärkeimmät rakenteet ja niiden toimivaltuudet ovat seuraavat:
• Joint Commission: Formed by the two towns with the assistance of SEMAM.
• Yhteiskomissio: perustettu kyseisten kahden kaupungin toimesta SEMAMin avustuksella.
The Commission has consultative powers and includes the elected representatives from the two towns and also municipal officials.
Komissiolla on konsultatiivista valtaaja siihen kuuluu molempien kaupunkien vaaleilla valittuja edustajia sekä kunnallishallinnon virkamiehiä.
Its role is the adoption of a work programme and direct neighbourhood crossborder cooperation (Coopération Transfrontalière de Proximité. CTP), which aims to build a crossborder space through joint planning and development of initiatives. • Municipal Councils: The decisions arc taken by the municipal councils of the two towns. • SEMAM: This organisation is the management instrument and development tool of the two towns with regard to crossborder cooperation.
Sen tehtävänä on työohjelman hyväksyminen sekä suora rajanylittävä lähialueyhteistyö (Coopération Transfrontalière de Proximité, CTP). jonka tavoitteena on rakentaa rajanylittävä seutukunta aloitteiden yhteisen suunnittelun ja kehittämisen avulla. • Kaupunginvaltuustot: molempien kaupunkien kaupunginvaltuustot tekevät viralliset päätökset. • SEMAM: organisaatio on kaupunkikaksikon yhteistyön hallinnoinnin ja kehittämisen väline.
Mixed Economy Companies have a consultative and supervisory role in relation to INTERREG I projects which are prepared by them for the particular crossborder region.
Sekatalousyrityksillä on konsultatiivinen ja valvova rooli sellaisissa Interreg I -hankkeissa, jotka ovat niiden kehittämiä erityistä raja-aluetta varten.
Project proposals are presented to the Joint Commission responsible for the Franco-Italian INTERREG Operational Programme (western border).
Projektiehdotukset esitetään yhteiskomissiolle. joka vastaa ranskalais-italialaisesta Interregin toimenpideohjelmasta (länsiraja).
The projects put forward by the two Mixed Economy Companies include the creation of a crossborder "Business Innovation Centre" (Trans BIC Riviera), the formation of a university centre and a Franco-Italian Technological Institute at the university: a common approach to combat urban pollution; harmonisation of French/Italian town planning schemes, and the implementation and coordination of a crossborder EURES (Euroguichet-social).
Kahden sekatalousyrityksen käynnistämiä hankkeita ovat mm. rajanylittävän yritysten innovaatiokeskuksen (Business Innovation Centre "Trans BIC Riviera") perustaminen, yliopistollisen keskuksen sekä ranskalais-italialaisen teknologisen yliopistollisen instituutin perustaminen, yhteinen lähestymistapa kaupunkien saastumisen ehkäisyyn, ranskalaisten ja italialaisten kaupunkisuunnittelujärjestelmien harmonisointi sekä rajanylittävän EURESin (Euroguichet-social) toteuttaminen ja koordinointi. Mentonin ja
The Menton-Ventimiglia crossborder projects are dealt with on a concrete "project by project" basis.
Ventimiglian kaupunkien yhteiset rajanylittävät projektit toteutetaan konkreettisten hankekohtaisten suunnitelmien pohjalta.
The Mixed Economy Companies also provide support for projects initiated by other participants in the border area (e.g. town halls, provincial and regional authorities, chambers of commerce, private investors).
Sekatalousyritykset antavat tukea myös alueen muiden toimijoiden (kaupunkien, alueviranomaisten, kauppakamareiden, yksityisten investoijien) käynnistämille hankkeille.
French Public Interest Groupings (GIP) can be considered dynamic instruments for project management, which enable the creation of intermediary structures.
Ranskalaisia "yleistä etua palvelevia ryhmittymiä" (public interest grouping; groupement d'intérêt public [GIP]) voidaan pitää dynaamisina projektihallinnon välineinä, jotka mahdollistavat välitason rakenteiden perustamisen.
Restrictions, however, lie in the fact that GIPs are liable, under French law and are subject to strict supervision by national authorities (namely for the financial control of operations).
Rajoitteita asettaa kuitenkin se, että GIP:t ovat Ranskan lainsäädännön mukaisesti kansallisten viranomaisten tarkan valvonnan alaisia (erityisesti operaatioiden taloudellisen valvonnan osalta).