natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The report that was produced presents an overall approach with a set of seven principles: necessity, proportionality, subsidiarity, transparency, accountability, accessibility and simplicity.
päätöksentekoprosessia lähestymistapa ja siihen liittyvät seitsemän periaafeffa, joita ovat tarpeellisuus, suhteellisuus, tos is /jais υ υs, s, avoimuus, vastuun selkeys, saatavuus ja yksinkertaisuus.
The six main aspects identified by the Group for a successful regulation programme are:
Ryhmän mukaan menestyksekkään sääntelyohjelman kuusi pääpiirrettä ovat:
■ policy implementation options (the range of alternatives to regulation available to the policy maker at national and European level); - regulatory impact assessment fit could be an effective tool to provide, in a structured manner, some of the factual information essentia/ fo good policy development and a well-informed final decision); - consultation (new legal rules on consultation with a code of conduct that sets uniform minimum standards, focusing on what to consult about, when, with whom and how to consult), - simplification (regular and systematic review of existing laws, rules and regulations is essential to prevent national outdated), legislative systems from becoming so complicated, onerous and - access fo regulofion (fhe question of easy access to the law) and procedural structures that guarantee compliance with the
■ politiikan toimeenpanon vaihtoehdot (jäsenvaltio ja unioni tason poliittisten päättäjien käytettävissä olevat vaihtoehdot sääntelylle); - sääntelyn vaikutusten arviointi (mahdollisesti tehokas keino jakaa jäsenneltyä tietoa, jota tarvitaan asianmukaisessa politiikan kehittelyssä ja valistuneiden päätösten tueksi); ■ kuuleminen (uudet kuulemista koskevat määräykset menettelyohjeina, jotka muodostavat yhtenäisen vähimmäisstandardin ja joissa määritellään olennaisimmat seikat, eli mistä kuullaan milloin ketokin ja miten), - yksinkerìaistaminen (voimassa olevien säädösten säännöllinen ja järjestelmällinen tarkastelu on välttämätöntä jäsenvaltioiden lainsäädännön yksinkertaisuuden, toimivuuden ja ajanmukaisuuden varmistamiseksi), ■ säädösten saatavuus (lainsäädännön helppo saatavuus) - tehokkaat rakenteet (määritellään täsmälliset organisaatio- ja menettelyrakenteet, joilla taotaan parempaan sääntelyyn tähtäävien sääntöjen hengen toteutuminen).
Annex IV : Glossary
Liite IV : Lyhenteet
CF = Cohesion Funds
YMP = Yhteinen yhtenäisasiakirja maatalouspolitiikka
OD = Overseas Department
EKP = Euroopan keskuspankki
EU = European Union
Pk­yritykset = Pienet ¡a
EC = European Commission
YUTP = Yhteinen uiko­ ¡a
EP = European Parliament
EYT = Euroopan yhteisöjen keskisuuret yritykset turvallisuuspolitiikka tuomioistuin
ESC = European Social and Economic Committee
TTK = Tutkimus ja teknologinen
CoR = Committee of Regions
KR = Koheesiorahastot
ECB = European Central Bank
SUS = Suora ulkomainen kehittäminen sijoitus
ECJ = European Court of Justice
MA = Merentakainen alue
FDI = Foreign Direct Investment
RR = Rakennerahastot
FP = Framework Programme
PO = Puiteohjelma
MS = Member State
UK = Yhdistynyt
MNE = Multi -national enterprise
BKT = Bruttokansantuote kuningaskunta
SEA = Single European Act
EK = Euroopan komissio
SME = Small and medium-sized enterprise
JV = Jäsenvaltio
R & D = Research and Technological Development
EP = Euroopan parlamentti
SF = Structural Funds
MKY = Monikansallinen yritys
UK = United Kingdom
ETSK = Euroopan talous­ ¡a sosiaalikomitea
Regions with the highest and lowest density of large enterprises expressed in number of large enterprises per 100000 inhabitants and breakdown by sector (1 997) 3.
Suuryritysten sijoittuminen alueittain: suuryritysten määrä 100 000 asukasta kohti ¡a toimialoittain eriteltynä (1997) 3.
Non-primary private enterprise by country and size-class 1 988, 1 993 and 1 998 4.
Muun kuin perustuotannon piirissä toimivat yksityisyritykset maittain ¡a kokoluokittain 1988, 1993 ¡a 1998 4.
Changes in employment in service, industry and agricultural sector 5.
Muutokset palvelu-, teollisuus- ja maatalousalan työllisyydessä 5.
Evolution in the EU budge ó.
EU:n talousarvion kehitys 6.
Cooperation between cohesion countries and other EU Member States, financed by FP IV (1995-1998) 7.
Neljännestä puiteohjelmasta (1995-1998) rahoitettu koheesiomaiden ¡a muiden EU:n jäsenvaltioiden välinen yhteistyö 7.
Evolution of the turnout by Member States 8.
Äänestysvilkkauden kehitys jäsenvaltioissa 8.
Ombudsman Report Years 1995-2001 9.
Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomukset, 1995-2001 9.
Type of maladministration alleged 10.
Väitetyt hallinnolliset epäkohdat 10.
European Commission Web initiatives
Euroopan komission Internet-aloitteet
Compared geographic dimension 2.
Maantieteellinen vertailu 2.
Compared demographic 3.
Väestötilastollinen vertailu 3.
Geographic distances between opposite poles p. 13 p. 16 p. 16 p. 17 p. 18 p. 19
Äärilaitojen väliset etäisyydet 4.
ISBN 92-895-0189-8
Euroopan unionin alueiden komitea
Price (excluding VAT) in Luxembourg: EUR 15
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
EUROPEAN UNION o o o ω en
EUROOPAN UNIONI o
Price (excluding VAT) ¡η Luxembourg: EUR 15
Hinta Luxemburgissa (ei sis. alv:a): EUR 15
Territorial cohesion in Europe
Euroopan alueellinen yhteenkuuluvuus βκ^Μί,
Territorial cohesion in Europe
Euroopan alueellinen yhteenkuuluvuus
Brussels, October 2002
AK-tutkimukset E-6/2002 Bryssel, lokakuu 2002
The imminent enlargement of the European Union will bring about change on a major scale.
Euroopan unionin piakkoin tapahtuva laajentuminen merkitsee suuria muutoksia.
As Europe re-unites, its diversities will increase with the arrival of new and more disparate regions with greater and more immediate needs than many regions in existing Member States.
Maanosan jaon päättyessä ja Euroopan yhdentyessä erot kasvavat, kun mukaan tulee uusia ja keskenään hyvin erilaisia alueita, joilla on mittavampia ja kiireellisempiä tarpeita kuin monien nykyisten jäsenvaltioiden alueilla.
The objective of cohesion policy to date has been to manage the effects of these disparities across Europe and act as a policy instrument that illustrates the commitment of Member States to tackling the structural deficiencies of the Union, together.
Euroopassa sekä sellaisen poliittisen välineen tarjoaminen, joka osoittaa jäsenvaltioiden sitoutuvan yhdessä unionin rakenteellisten puutteiden ratkaisemiseen.
This study aims to assess the impact of economic and social cohesion policies and introduce the concept of territorial cohesion as an essential component of cohesion policy.
Tässä tutkimuksessa on tarkoitus arvioida taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuspolitiikan vaikutuksia sekä esitellä alueellisen yhteenkuuluvuuden käsite, joka on olennainen osa koheesiopolitiikkaa.
Territorial cohesion recognises the interdependencies between all spheres of governance at local, regional, national and European levels and explains the leading role that local and regional authorities have to play in ensuring the success of enlargement.
Alueellisessa yhteenkuuluvuudessa otetaan huomioon alueellisen, paikallisen, kansallisen ja yhteisön tason hallinnon keskinäiset riippuvuussuhteet. Se selittää, miksi alue- ja paikallistason toimijoilla tulee olla keskeinen rooli onnistuneen laajentumisen varmistamisessa.
The implementation of cohesion policy is based upon an idea of polycentric, balanced development between the diverse local and regional areas of Europe, which is supported by sectoral policies.
Koheesiopolitiikan soveltaminen perustuu ajatukseen Euroopan eri alueiden monikeskuksisesta ja tasapainoisesta kehityksestä, jota tuetaan alakohtaisilla politiikoilla.
This vision ensures that the experiences, the needs and the creativity of Europe's local and regional authorities are recognised and used to add value to the development of European structural policies.
Tämä näkemys varmistaa sen. että Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten kokemukset, tarpeet ja luovuus tunnustetaan ja että niitä käytetään unionin rakennepolitiikkojen arvon lisäämiseen.
As such, it is vital to bridging the gap and building sustainable solidarity between the new diversities of enlarged Europe.
Sellaisena se onkin äärimmäisen tärkeä, kun pyritään supistamaan laajentuneen
Territorial cohesion is a central concept in the current debate on the future of Europe and I hope this study goes some way in heightening the understanding of its readers on this important theme.
Alueellinen yhteenkuuluvuus on keskeinen käsite Euroopan tulevaisuudesta tällä hetkellä käytävässä keskustelussa. Toivon, että käsillä oleva tutkimus edistää osaltaan tämän tärkeän aiheen ymmärtämistä.
A. BORE President of the Committee of the Regions
A. Bore Alueiden komitean puheenjohtaja
THE STUDY GROUP FOR EUROPEAN POLICIES
EUROOPPALAISEN POLITIIKAN TUTKIMUSRYHMÄ
The Study Group for European Policies (SEP/GEPE) was founded in 1977 to encourage study and research on European issues in Belgium and to respond to the growing need for political reflection on integration.
Eurooppalaisen politiikan tutkimusryhmä {Study Group for European Policies, SEP/GEPE) perustettiin vuonna 1977. Sen tavoitteena on edistää Eurooppaasioiden opiskelua ja tutkimusta Belgiassa ja vastata yhdentymistä koskevan poliittisen pohdinnan kasvavaan tarpeeseen.
The research and studies undertaken aim to draw up operational proposals for national and European authorities.
Tutkimustyön tavoitteena on laatia toimintaehdotuksia kansallisille ja yhteisön viranomaisille.
The SEP develops its activities in a twofold direction:
SEP toimii kahdella tavalla:
- on the one hand, it participates in studies carried out in the framework of a network of European institutions specifically targeting Community "decision-makers"; - on the other hand, it analyses the consequences of European integration for Belgium and proposes the national political measures required for the implementation of integration.
- Se analysoi Euroopan yhdentymisen Belgialle aiheuttamia seurauksia ja tekee ehdotuksia yhdentymisen toteuttamiseen tarvittavista kansallisista toimenpiteistä.
The SEP is the Belgian member of the Trans-European Policy Studies Association (TEPSA), created in 1974 to encourage transnational thinking on the future of European unification.
SEP on vuonna 1974 perustetun transeurooppalaisen politiikan tutkimusjärjestön (Trans-European Policy Studies Association, TEPSA) Belgian edustaja.
Acknowledgement
Kiitokset
Chapter 1 : Territorial Cohesion
1 luku: Alueellinen yhteenkuuluvuus
The dimensions of an EU regional policy
EU:n aluepolitiikan ulottuvuudet
Chapter 2: Economic and Social Cohesion
2 luku: Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus
Present degree of disparities in the EU
EU.n nykyiset alueelliset erot
Distribution of population
Väestön jakautuminen
Income disparities
Tuloerot
Other indicators
Muut indikaattorit
Types of problem regions in the EU
EU:n ongelma-aluetyypit
Evolution of disparities in the EU
EU:n alueellisten erojen kehitys
Evolution of income disparities
Tuloerojen kehitys
Disparities after the enlargement
Alueelliset erot laajentumisen jälkeen
Regions after enlargement responding to the Objective 1 criterion - Scenario EUR-27
25 jäsenvaltion EU
Chapter 3: Why insufficient territorial cohesion
3 luku: Riittämättömän alueellisen yhteenkuuluvuuden syyt
Insufficient external economies in peripheral regions
Riittämättömät ulkoiset hyödyt syrjäisillä alueilla
Absence of larger cities in peripheral regions
Suurten kaupunkien puuttuminen syrjäisiltä alueilta
Lacking a forum for good governance at the regional level
Hyvän hallintotavan foorumin puuttuminen aluetasolta
The development of a lagging region cannot be managed from a "capital city" : the role of regional development agencies
Suurten asutuskeskittymien syntyä ehkäisevien toimien riittämättömyys tai niiden puuttuminen
Do trans-European networks stimulate concentration?
Edistävätkö euroopan laajuiset verkot keskittymistä?
Chapter 4: Concluding remarks and recommendations
4 luku: Päätelmät ja suositukset
Adapt sectoral policies to the regions
Sektoripolitiikkojen mukauttaminen alueiden tarpeisiin
Insertion of "territorial cohesion " in the Treaty
Alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitteen lisääminen perustamissopimukseen
Growth centres for achieving polycentric development
Kasvukeskukset monikeskuksisen kehityksen edistäjinä
Strategic regional planning as a starting point for successful development
Strateginen aluesuunnittelu onnistuneen kehityksen lähtökohtana
CEEC countries
Keski-ja ltä-Euroopan maat
Appendix: Some socioeconomic indicators by region, NUTS 2 level
Liite: Valikoituja sosioekonomisia indikaattoreita alueittain, NUTS 2 -alueet
ACKNOWLEDGEMENT
KIITOKSET
The SEP/GEPE set up a group to study the problem of territorial cohesion together with a committee of external advisers.
Kiitämme tutkimuksen tekijöitä ja neuvoa-antavan komitean jäseniä heidän panoksestaan ja asiantuntemuksestaan.
We are indebted to the authors as well as to the members of the advisory committee for their commitment and expertise and especially to Prof. Norbert Vanhove.
Erityisesti haluamme kiittää professori "Norbert Vanhovea.
We are grateful to the authors, Ms. Ebru Loewendahl, PhD Candidate, Catholic University Leuven, Prof. Norbert Vanhove, College of Europe, Bruges, Prof. Frank Delmartino, Catholic University Leuven, as well as to the external advisors Prof. Dieter Biehl, Director of the Institute für Ländliche Strukturforschung, Prof. Alain Buselay, Université de Nancy II and Prof. Catherine Schmitter, Université de Lyon II.
Kiitämme seuraavia tutkimuksen tekijöitä: Ebru Loewendahl, fil. jatkoopiskelija, Leuvenin katolinen yliopisto; professori Norbert Vanhove, College of Europe, Brygge; professori Frank Delmartino, Leuvenin katolinen yliopisto. Lisäksi kiitämme seuraavia ulkopuolisia neuvonantajia: professori Dieter Biehl, Institute für Ländliche Strukturforschungin johtaja; professori Alain Buselay, Université de Nancy II; professori Catherine Schmitter, Université de Lyon II.
In the preparation of this study, we have had regular contacts with the competent service of the Secretariat General of the CoR and have appreciated their competence and dedication.
Tutkimusta laatiessamme olemme olleet säännöllisesti yhteydessä alueiden komitean pääsihteeristön asianomaisiin yksiköihin ja haluamme kiittää henkilökuntaa kaikesta avusta.
We wish to thank in particular Mr Thierry Castillon, deputy director, Ms Sophie Bachotet, Ms Luisa Domenichelli and Mr Serafino Nardi.
Erityisesti haluamme kiittää apulaisjohtaja Thierry Castillonia, Sophie Bachotetia, Luisa Domenichellia ja Serafino Nardia.
The main objective of the common regional policy is the reduction of existing regional disparities and the prevention of further regional imbalances in the European Union by transferring Community resources to problem regions using the financial instruments of the Community known as Structural Funds.
Yhteisen aluepolitiikan keskeinen tavoite on olemassa olevien alueellisten erojen vähentäminen ja alueellisen epätasapainon ehkäiseminen Euroopan unionissa siirtämällä yhteisön resursseja ongelma-alueille yhteisön rahoitus välineiden eli rakennerahastojen avulla.
The Committee of the Regions (CoR) set up by the Treaty of Maastricht in order to enhance the role of regional authorities in the institutional system of the Union, plays an important role in the forecasting of regional tendencies , and in the management of structural interventions of the EU.
Alueiden komitea (AK) perustettiin Maastrichtin sopimuksella, ja sen tavoitteena on parantaa alueviranomaisten asemaa unionin toimielin järjestelmässä.
In this capacity, the CoR asked the Study Group for European Policies (SEP/GEPE) to produce a study on " Territorial Cohesion in Europe".
Alueiden komitealla on tärkeä rooli alueellisten suuntausten ennustamisessa ja EU:n rakennepoliittisten toimenpiteiden hallinnoinnissa.
The purpose of this study is to provide technical support and expertise to the CoR.
Alueiden komitea pyysi tähän liittyen SEP/GEPEä {Study Group for European Policies) tekemään Euroopan alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan tutkimuksen.
The methodology followed in the study is based on a review of the existing literature in the field of regional development and on official documents of the European Union, such as periodic reports, statistical year-books and cohesion reports.
Tutkimuksen tarkoituksena on tarjota teknistä tukea ja asiantuntemusta alueiden komitean käyttöön.
The first chapter provides, in the light of the existing research, a critical analysis of the concept of "Territorial cohesion" in Europe, taking into account the
Tutkimuksen metodologia perustuu aluekehitystä koskevaan kirjallisuuteen ja Euroopan unionin virallisiin asiakirjoihin, esimerkiksi kausikertomuksiin, tilastollisiin vuosikirjoihin ja koheesiokertomuksiin.
differences, complements and overlaps with the traditional concept of economic and social cohesion.
Analyysissä otetaan huomioon kyseisen käsitteen ja perinteisen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden käsitteen väliset erot, täydentävyys ja päällekkäisyydet.
This is followed by an overview of the evolution of understandings of regional disparities in Europe.
Sitä seuraa yleiskatsaus Euroopan alueellisten erojen käsitteen kehitykseen.
Subsequently, the basic features of a future EU regional policy are outlined.
Sen jälkeen käydään läpi tulevan EU:n aluepolitiikan keskeiset piirteet.
The case is made for a two- dimensional approach to the formulation of policies respecting the principle of subsidiarity.
Luvussa esitellään myös kaksiulotteinen lähestymistapa toissijaisuus periaatetta noudattavien politiikkojen muotoilemiseksi.
It is argued that both topdown and bottom-up approaches are essential in the formulation of effective policies that address the problem of territorial cohesion.
Ylhäältä alas-ja alhaalta ylös -menettelyjen katsotaan molempien olevan tärkeitä alueellisen yhteen kuuluvuuden ongelmien ratkaisemiseksi tarkoitettujen tehokkaiden politiikkojen muotoilussa.
The second chapter identifies the major challenges to complete social and economic cohesion in the EU-15 after more than 25 years of European structural policy.
Toisessa luvussa käsitellään keskeisiä haasteita pyrittäessä toteuttamaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta 15 jäsenvaltion EU:ssa, kun yhteisön rakennepolitiikkaa on harjoitettu yli 25 vuotta.
It begins by an analysis in detail of the present degree of regional disparities in the EU from various dimensions. These dimensions include population distribution, income levels, unemployment and other indicators such as activity rates, educational attainment, motorway index, and index of acidifying gases.
Ensin analysoidaan yksityiskohtaisesti EU:n alueellisten erojen nykytilaa eri näkökulmista, joihin kuuluvat väestön jakautuminen, tulotaso, työttömyys ja muut indikaattorit, esimerkiksi työvoimaosuus, koulutusaste, moottoritieindeksi ja happamoittavien kaasujen indeksi.
The next section makes a classification of regions depending on the types of problems they face.
Luvun seuraavassa osassa alueet luokitellaan niissä esiintyvien ongelmien mukaan.
It is argued that different regional policies are needed for different types of regions.
Tekstissä tuodaan esille näkemys, jonka mukaan erityyppisillä alueilla tarvitaan erilaista aluepolitiikkaa.
This section is followed by an analysis of the evolution of regional disparities in the EU in terms of income and unemployment levels in time.
Seuraavaksi analysoidaan EU:n alueellisten erojen kehitystä ajallisesti tulo- ja työttömyysasteiden kannalta.
Subsequently, the impact of enlargement on regional disparities in the EU is estimated according to two scenarios - a EU with 27 Member States and a EU with 25 Member States.
Laajentumisen vaikutusta EU:n alueellisiin eroihin arvioidaan kahden mahdollisen tulevaisuudennäkymän pohjalta (27 jäsenvaltion ja 25 jäsenvaltion unioni).
The major socio economic consequences and challenges of the forthcoming EU enlargement are outlined taking into account the existing legal framework for EU regional policy.
EU:n laajentumisen pääasialliset sosioekonomiset seuraukset ja haasteet esitellään ottaen samalla huomioon EU:n aluepolitiikan nykyinen oikeudellinen kehys.
Chapter three makes the case that the extensive analysis provided in the second chapter clearly indicates the lack of territorial cohesion in the EU.
Kolmannessa luvussa tuodaan esille, että toisen luvun laaja analyysi osoittaa selvästi EU:n alueellisen yhteenkuuluvuuden vähäisyyden.
This is followed by an explanation of relevant factors for insufficient territorial cohesion.
Seuraavaksi esitellään riittämättömän alueellisen yhteenkuuluvuuden taustatekijöitä.
One factor is insufficient external economies in the peripheral regions as external economies have a critical impact on the location of new activities.
Näihin tekijöihin kuuluvat syrjäisten alueiden riittämättömät ulkoiset hyödyt, jotka vaikuttavat selvästi uusien toimintojen sijoituspaikan valintaan.
The absence of larger cities in peripheral regions contributes to the existence of insufficient external economies in these regions.
Koska syrjäisillä alueilla ei ole suuria kaupunkeja, näillä alueilla ei myöskään ole tarpeeksi ulkoisia etuja.
In the formulation of development plans, insufficient consideration given to the various dimensions of a strategy for regional development is an important obstacle in the way of achieving territorial cohesion.
Jos kehityssuunnitelmia laadittaessa ei oteta riittävästi huomioon aluekehitysstrategian eri ulottuvuuksia, alueellisen yhteen kuuluvuuden saavuttaminen vaikeutuu huomattavasti.
Another factor is the lack of opportunities for multilevel governance with horizontal and vertical co-ordination.
Toinen tekijä on vertikaalista ja horisontaalista yhteensovittamista soveltavaa monitasoista hallintoa koskevien mahdollisuuksien puuttuminen.
The other factors are to do with the non-existence of dynamic regional development agencies especially in various peripheral regions, lack of discouragement measures with respect to large agglomerations and the concentration effects of trans-European networks.
Muut tekijät liittyvät dynaamisten aluekehitysvirastojen puuttumiseen erityisesti monilta syrjäisiltä alueilta, suurten kaupunkitaajamien syntyä estävien toimenpiteiden puuttumiseen ja Euroopan laajuisten verkkojen keskittymisen vaikutuksiin.
The concluding chapter elaborates on some recommendations for a more balanced regional development by aiming at territorial cohesion.
Viimeisessä luvussa esitellään suosituksia, jotka tähtäävät tasapainoisempaan aluekehitykseen alueellisen yhteenkuuluvuuden avulla.
It is recommended that sectoral policies should be adapted to the regions; "territorial cohesion" should be inserted into the Treaty; growth centres should be created where necessary; the institutional framework should be improved; and sufficient attention should be paid to the various dimensions of a strategy for regional development.
Tutkimuksen mukaan sektoripolitiikat on sopeutettava alueiden tarpeisiin, alueellisen yhteenkuuluvuuden käsite on sisällytettävä perustamissopimukseen, kasvukeskuksia on luotava sinne, missä niitä tarvitaan, institutionaalisia puitteita on parannettava ja on kiinnitettävä tarpeeksi huomiota aluekehitysstrategian eri ulottuvuuksiin.
It is also argued that these recommendations apply to the candidate countries of Central and Eastern Europe as well.
Kyseisiä suosituksia voidaan soveltaa myös Keski-ja Itä-Euroopan ehdokasmaihin.
TERRITORIAL COHESION
ALUEELLINEN YHTEENKUULUVUUS
The concept of "territorial cohesion" remains an ambiguous term despite the fact that it is frequently referred to.
Vaikka termiä "alueellinen yhteenkuuluvuus" käytetään usein, sen merkitys ei ole yksiselitteinen.
An overview of academic and policy literature reveals the absence of universally agreed criteria for determining even "cohesion" or lack of it.
Akateemista ja poliittista kirjallisuutta tarkasteltaessa huomataan, ettei ole olemassa mitään yleisesti hyväksyttyjä kriteereitä edes yhteenkuuluvuuden tai sen puutteen määrittelemiseen.