natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regions hosting the national capitals also show above average densities of large enterprises, except in Sweden, Italy and Germany.
Jäsenvaltioiden pääkaupunkien alueet sijoittuvat Ruotsia, Italiaa ¡a Saksaa lukuun ottamatta myös suuryritysten keskittyminä keskitason yläpuolelle.
This could be explained by a concentration of headquarters of large enterprises in those regions.
Tämä selittynee suuryritysten pääkonttoreiden sijoittumisella kyseisille alueille.
However, Sweden, Italy and Germany do not follow this pattern.
Kaavasta poikkeavat kuitenkin Ruotsi, Italia ¡a Saksa.
In Sweden the bulk of enterprises are concentrated in the south of the country.
Ruotsissa suurin osa yrityksistä on sijoittunut maan eteläosiin.
Germany displays a federal structure with enterprises spread over many German regions.
Saksassa yritykset ovat jakaantuneet maan liittovaltiomuotoa heijastaen useille Saksan alueille.
Italy is characterised by the disparity between southern and northern regions: the ratio varies between 43 large enterprises per 100 000 inhabitants in Trentino Alto Adige, and 10­15 in southern Italy.
Italialle tyypillistä on eteläisten ¡a pohjoisten alueiden välinen ero: suuryrityksiä on 100 000:ta asukasta kohden Trentino Alto Adigessa 43, kun Etelä-Italiassa vastaava luku on 10-15.
This dispersal can also be seen in Spain in the regions of Madrid and Cataluña (with ratios of respectively 63 and 58) while other Spanish regions had between 48 and 0 enterprises per 100 000.
Hajontaa voidaan havaita myös Espanjassa, jossa Madridin ¡a Katalonian alueiden suuryritysten määrää 100 000:ta asukasta kohden kuvaavat suhdeluvut ovat 63 ¡a 58, kun taas Espanjan muilla alueilla vastaava luku vaihtelee 48:sta nollaan.
Austria had above­average density ratios in many regions. This is particularly true of Oberösterreich, Vienna, Salzburg and Voralrlberg.
Itävallassa suuryritysten määrä ylittää useilla alueilla keskiarvon.
Regions with a low density of large enterprises are often located in southern European regions, mainly in Spain, Italy and Portugal.
Alueet, joilla suuryrityksiä on vähän, sijaitsevat usein Euroopan eteläosissa, etenkin Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa.
Four regions recorded fewer than 10 large units per 100 000 inhabitants: La Rioja (9), Extremadura (5), Calabria (5) and Ceuta y Mel i I la (0).
Neljällä alueella 1 00 000 :ta asukasta kohden laskettu suurten yritysten määrä on alle kymmenen: La Rioja (9), Extremadura (5), Calabria (5) ¡a Ceuta y Melilla (0).
Table 2: Regions with the highest and the lowest density of large enterprises expressed in number of le rge enterprises per 1 00 000 inhabitants and brea < down by sector (1997) g ft) vt c o ^
Taulukko 2: Suuryritysten sijoittuminen alueittain: suuryritysten määrä 100 000:ta asukasta kohti toimialoittain eriteltynä (1997)
Figure 8: Location of business activities in Europe ο φ
Kuva 8: Taloudellisen toiminnan sijoittuminen Euroopassa
Furthermore, the intensification of international competition and the spread of new technologies have favoured the adoption of "complex integration strategies" by large - often multinational - enterprises (MNE).
-~ .¿4 > ; & yhdentymisstrategioita. Kyseisistä yrityksistä monet ovat monikansallisia (MKY). ~Q *?3pf käynnistäminen taloudellisessa edellyttää
In order to engage in international production in this new economic environment, large enterprises - that is, a network of activities located in different countries - have to adapt their organisational structures accordingly.
Kansainvälisen tuotannon uudessa toimintaympäristössä suuryrityksiltä, eli eri maissa sijaitsevalta toimintaverkostolta, kykyä sopeuttaa organisaatiorakenne vastaavasti.
In the EU, where the European integration process has reduced the "economic distance" between Member States, this phenomenon is particularly evident.
EU:ssa, jossa Euroopan integraatiokehitys on pienentänyt jäsenvaltioiden "taloudellista välimatkaa", ilmiö on erityisen selvästi havaittavissa.
Many large enterprises have adopted regional strategies, partly in response to the Single
Osaksi yhteismarkkinaaloitteen seurauksena monet suuryritykset ovat ottaneet käyttöön alueellisia
Market initiative, which has lead to considerable restructuring and concentration of production.
strategioita, mikä on johtanut huomattaviin uudelleenjärjestelyihin ¡a tuotannon keskittymiseen.
In the EU, there are regional international production systems which may be described as "European flexible networks".
EU:n sisällä on alueellisia kansainvälisiä tuotantojärjestelmiä, ¡oista voidaan käyttää nimitystä "joustavat eurooppalaiset verkot".
In the figure small circles in the upper frame identify national markets, while polygons in the lower frame identify Euro­networks.
Kuvan yläkehyksen pienet ympyrät kuvaavat kansallisia markkinoita, kun taas alakehyksen monikulmiot edustavat Euro­verkostoja.
The χ identifies the location of business activities (e.g. production, sales, R & D)".
Symboli χ osoittaa taloudellisen toiminnan sijainnin (esim. tuotanto, myynti, T & K)".
In this new Euro­organisation, firms are not stand­alone but operate in an interdependent system.
Tässä uudessa Euro­organisaatiossa yritykset eivät toimi erillisinä yksiköinä vaan toisistaan riippuvaisten yksikköjen muodostamana järjestelmänä.
They have the ability to shift production or supply in response to changing market and cost conditions.
Niillä on kyky mukauttaa tuotantonsa ¡a toimituksensa muuttuvien markkina­ ja kustannustilanteiden mukaan.
Firms do so by paying close attention to the optimal location of the different elements of the value chain.
Yritykset toimivat näin huomioiden tarkkaan arvoketjun eri osien optimisijainnin.
In the European regional flexible networks, MNEs concentrate their activities on a limited number of regions and at the same time are able to increase productivity.
Unionin alueiden muodostamissa joustavissa verkostoissa monikansalliset yritykset keskittävät toimintonsa tietyille alueille ja voivat samanaikaisesti nostaa tuottavuuttaan.
A good example of this European restructuring of manufacturing is provided by Unilever, which rationalised its toilet soap production locations by cutting the number of factories from 1 3 in 1 973, to 2 in 1999'2
Hyvän esimerkin tästä unionin tuotannon rakenneuudistuksesta tarjoaa Unilever, joka järjesti käsisaippuatuotantonsa uudelleen siten, että tehtaiden lukumäärä putosi vuonna 1973 toimineesta 13 yksiköstä kahteen yksikköön vuonna 1999'2.
3.2.3 Spread of SMEs in Europe
3.2.3 Pienten ¡a keskisuurten yritysten levinneisyys
There are now more than 1 9 million small and medium­sized enterprises (SME), with fewer than 250 employees.
Tällä hetkellä alle 250 työntekijää työllistäviä pieniä ¡a keskisuuria yrityksiä (pk­yrityksiä) on yli 19 miljoonaa.
If we analyse their national distribution, most of them are located in Italy (3.93 million), the UK (3.66), Germany (3.5), Spain (2.5) and France (2.3) with significantly fewer in the other Member States: Portugal (0.7 million), Belgium (0.53), the Netherlands (0.45).
Jos tarkastelemme niiden levinneisyyttä jäsenvaltioittain, useimmat niistä sijaitsevat Italiassa (3,93 miljoonaa), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (3,66 miljoonaa), Saksassa (3,5 miljoonaa), Espanjassa (2,5 miljoonaa) ja Ranskassa (2,3 miljoonaa), kun taas muissa jäsenvaltioissa niitä on merkittävästi vähemmän: Portugalissa 0,7 miljoonaa, Belgiassa 0,53 miljoonaa ¡a Alankomaissa 0,45 miljoonaa.
The following table shows how the number of enterprises has grown since 1 988, highlighting the European dependence on micro enterprises, which increased by 2.575.000 over ten years, as against growtfi of only 150 000 small, 21 000 medium and 5 000 large enterprises.
Seuraava taulukko kuvaa yritysten lukumäärän kasvun dynamiikkaa vuodesta 1 988 ja tuo esiin unionin riippuvuuden mikroyrityksistä, joiden lukumäärä kasvoi 10 vuodessa 2 575 000:11a.
In 1998, there were 51 SMEs per 1000 inhabitants. The following figure13shows that these enterprises are not uniformly spread over all EU Member States.
Samana ajanjaksona pienten yritysten lukumäärä kasvoi 150 000:11a, keskisuurten 21 000:11a ¡a suurten yritysten 5 000:11a.
Figure 9 : Diffusion of SMEs in Europe.
Kuva 9: Pk­yritysten levinneisyys Euroopassa
Looking at the breakdown across the five major sectors of the economy, commerce and the hotel and restaurant business often predominate in regions with a high density of SMEs.
Taulukko 3: Muun kuin perustuotannon piirissä toimivat yk sityisyritykset maittain ¡a kokoluokittain 1988, 1993 ja 1998 tuhansia yhteensä suuret yhteensä
Greece Ireland Italy Luxembourg The Netherlands Podugal Sweden
Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali
3.2.4 Rise of the services sector
3.2.4 Palvelusektorin merkityksen kasvu
The greatest changes have occurred in the "market services" sector, the share of which increased by about one quarter'1
Kaikista talouden osa­alueista suurin muutos on tapahtunut "markkinapalveluiden" sektorilla, ¡onka osuus on kasvanut neljänneksen'4.
Figures 10: Sectoral composition of investment expenditure (as a % of total market economy)
Kuva 10: Investointikustannusten toimialakohtainen jakauma (prosenttia markkinataloudesta] là f/ jf j· J?
CONSTRUCTION 1980 Β CONSTRUCTION W;
MARKKINAPALVELUT 1980 Π MARKKINAPALVELUT 1990 ■ MARKKINAPALVELUT 1996
In the meantime, though agriculture was losing half of its labour force, the growth in the service sector fuelled growth in employment.
Samaan aikaan kun maatalouden piirissä toimivan työvoiman määrä puolittui, palvelusektorin kasvu lisäsi myös työllisyyttä.
The following table shows how, in 25 years (form EU-9 to EU-15) the sharp fall of employment in agriculture (-49%) and the industrial sector (-17%) was absorbed by services (+03%).
Oheinen taulukko osoittaa, miten työvoima on 25 vuoden aikana (unionin jäsenvaltioiden määrän noustessa 9:stä 15:een) siirtynyt maataloudesta (­49 %) ¡a teollisuussektorilta (­17%) palveluihin (+63%).
Table 4 Changes in employment in service, industry and agricultural sector
Taulukko 4: Muutokset palvelu­, teollisuus­ ja maatalousalan työllisyydessä
' European competVf.Venesi; report 2000 OECD-ISDB ¡998
1 Euroopan komissio: Kilpailukykyä koskeva kertomus vuodelta 2000 OECD-ISDB Ì998
3.2.5 Linking economie change to
3.2.5 Taloudellisten muutosten ja hallintotavan yhteydet
These far-reaching changes in the European productive system, in its sectoral composition and in the size of enterprises has had effects on:
Mainitut Euroopan unionin tuotantojärjestelmässä, talouden osa-alueiden kokoonpanossa ja yritysten määrässä tapahtuneet merkittävät muutokset ovat vaikuttaneet:
- public policies in favour of enterprises: it has become evident that traditional European policies are no longer able to ensure the competitiveness of enterprises ;
- yrityksiä suosivaan politiikkaan: perinteinen unionissa harjoitettu takaamaan yritysten kilpailukykyä
- relations with the public system and public operators.
- julkisen järjestelmän ¡a julkisten toimijoiden väliseen suhteeseen.
This last aspect will be considered further, as it has a direct link with governance.
Viimeksi mainittuun paneudutaan tarkemmin, koska se liittyy suoraan hallintotapaan, kyseisen tiheän yritysverkoston kehittymisen vuoksi.
The development of this dense enterprise network and the spread of SMEs have brought about profound changes in the quality and nature of business relations with public bodies and national and local levels.
Lisäksi pk-yritysten leviäminen on muuttanut merkittävästi liikeelämän ¡a julkisten viranomaisten välisiä suhteita jäsenvaltio ¡a paikallistasolla.
Large enterprises, strongly organised both at national and multinational level, focused their lobbying directly on national governments, and through their international associations they managed to bring an influence to bear on supranational EU policies (UNICE is the best example in Europe).
Kansallisesti ¡a monikansallisesti hyvin organisoituneet suuryritykset ovat keskittyneet vaikuttamaan suoraan jäsenvaltiotason päätöksentekoon ja onnistuneet kansainvälisiä yhteyksiään hyödyntämällä vaikuttamaan EU:n ylikansalliseen politiikkaan (UNICE tarjoaa Euroopassa parhaan esimerkin).
In total contrast, small and medium enterprises saw regional and local public authorities as their natural referent, able to respond to their needs, their dimensions and their local market coverage.
Tästä täysin poiketen pienet ¡a keskisuuret yritykset ovat nähneet alue- ja paikallisviranomaiset luontevina kumppaneinaan, jotka vastaavat myös yritysten tarpeita, kokoa ¡a paikallismarkkinoiden kattavuutta.
These small and medium enterprises have identified local authorities as the intermediary to represent them with central governments and with supranational EU institutions.
Kyseiset pienet ¡a keskisuuret yritykset näkevät paikallisviranomaiset tarpeellisina välittäjinä keskushallinnon ¡a EU:n ylikansallisten toimielinten suuntaan.
, Italian and Scottish regions, as well as Chambers of Commerce, have felt the need to interact even more with national administrations and with European institutions, not least through opening offices in Brussels.
Siksi Saksan osavaltiot", Italian ja Skotlannin alueet sekä kauppakamarit ovat kokeneet tarpeellisena lisätä kanssakäymistä jäsenvaltioiden hallintojen ¡a unionin toimielinten kanssa, mm. perustamalla toimipisteitä Brysseliin.
The request for a stronger role in European governance from the business world and in particular from SMEs is also explained by their need to be politically represented, inter alia through the regional and local authorities to which they are more closely related.
Liikeelämän ¡a erityisesti pk-yritysten piiristä noussut toive päästä vaikuttamaan entistä enemmän unionin hallintoon selittyy näiden tarpeella järjestää poliittinen edustuksensa myös alue- ¡a paikallisviranomaisten kautta, joihin niillä on läheisemmät suhteet.
Furthermore, the decentralization process in many European countries was given an impetus both for political reasons and in order to improve relationships with enterprises and citizens.
Lisäksi useissa unionin jäsenvaltioissa käynnissä olevan hajauttamisen takana on myös poliittisia motiiveja ja pyrkimys parantaa suhteita yrityksiin ja kansalaisiin.
The local dimension has also entered EU policies since the late 1 980s and has highlighted the role of territories.
Unionissa 1980-luvun lopulta lähtien harjoitettuun politiikkaan on tullut mukaan myös paikallinen ulottuvuus, ¡oka on korostanut alueiden merkitystä.
Examples of this include the Cohesion policy and Structural Funds, the local dimension of the European employment strategy, the regional dimension of R & D policy and regonal aspects of the information society.
Tästä muutamia esimerkkejä ovat koheesiopolitiikka ¡a rakennerahastot, Euroopan työllisyysstrategian paikallisulottuvuus, tutkimus- ¡a kehityspolitiikan alueellinen ulottuvuus sekä tietoyhteiskunnan paikalliset näkökohdat.
Regional and local public authorities have been increasingly involved in the implementation of European policies.
Paikallis- ¡a alueviranomaiset osallistuvat entistä enemmän unionin politiikan täytäntöönpanoon.
This has made them even more aware of the importance of their role, responsibilities and representation.
Tämä seikka on saanut ne yhä tietoisemmiksi omasta merkityksestään, vastuustaan ¡a edustuksestaan.
This is why regional and local authorities are calling for more involvement in the upstream phase of the EU decisionmaking process.
Siksi paikallis- ¡a alueviranomaiset haluavat äänensä entistä paremmin kuuluviin unionin päätösten valmistelussa.
The German Prime Minister Schroder presented the Commission's President Prodi, with a plan lo re-launch industry and make it more competitive, especially in the iron and steel sectors.
Saksan liittokansleri Schröder esitteli komission puheenjohtaja Prodille etenkin rauta- ja terästeollisuuden uudistamisia ja sen kilpailukyvyn parantamista koskevan suunnitelman.
Regional consultations lor this purpose involved more than 200 000 workers t-tn Baden-Wurtemberg, Bradenhurg and Berlin. II Solo 24 ore.
Tätä tarkoitusta varten oltiin yhteydessä alueisiin ¡a yli 200 000:een työntekijään Baden-Würtembergissa, Bradenburgissa ja Berliinissä.
3.3 The intensification of the process of European integration
3.3 Euroopan integraatiokehityksen vahvistuminen
The EEC was originally based on the concept of a common market rather than a simple custom union; that meant there should be free movement not only of goods, but also of services, capital and labour.
Alun perin Euroopan yhteisö perustui ajatukseen yhteismarkkinoista eikä yksinomaan tulliliitosta, mikä merkitsi tavaroiden vapaan liikkuvuuden lisäksi myös palveluiden, pääoman ¡a työvoiman liikkuvuutta.
Nevertheless, prior to the Single European Act (SEA) of 1987, only limited progress was made in achieving these rights and freedoms'7
Joka tapauksessa ennen vuoden 1987 Euroopan yhtenäisasiakirjaa (ΕΥΑ) kyseisten oikeuksien ¡a vapauksien toteuttamisessa oli edistytty suhteellisen vähän".
It was with the SEA that the process of European integration was given a significant boost, making this treaty the cornerstone of further development and giving a new impetus to the internal market process.
ΕΥΑ merkitsi Euroopan integraation merkittävää voimistumista, mikä teki kyseisestä sopimuksesta Euroopan tulevan kehityksen kulmakiven ja antoi sisämarkkinoiden kehitykselle uutta pontta.
According to the White Paper on "Completing the internal market" (1985) progress towards a large internal market was dependent on and made possible by the introduction of nearly 300 directives, to be transposed no later than the big bang date of January 1 1 993.
Vuonna 1985 julkaistun sisämarkkinoiden toteuttamista koskevan valkoisen kirjan "Completing the internal market" mukaan sisämarkkinoiden laajentaminen edellytti lähes 300 direktiivin voimaansaattamista. Niiden oli määrä olla osa jäsenvaltioiden lainsäädäntöjä viimeistään 1. tammikuuta 1993.
On that date, even though the legal aspect of this process was completed, there was still much to do in practical terms.
Prosessin oikeudellinen puoli toteutui mainittuna päivänä, mutta käytännön tasolla kehitys jäi vielä pahasti kesken.
That is why the President of the Commission Jacques Delors, in the White Paper on "Growth, competitiveness, employment.
Tämän vuoksi komission puheenjohtaja Jacques Delors kiinnitti valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ¡a työllisyydestä: haasteet ¡a keinot 2000­luvun kynnyksellä unionin kansalaisten huomion näihin yhteisön tulevaisuuden kannalta perustavaa laatua oleviin kysymyksiin.
Challenges and tracks to enter XXI century" drew the attention of Europeans to these fundamental issues for the future of the Union.
Vuonna 1993 julkaistussa valkoisessa kirjassa ei ainoastaan tunnustettu sisämarkkinoilla saavutettuja tuloksia, vaan ehdotettiin myös muita tärkeitä keinoja uuden kehitysmallin ¡a entistä tiiviimmän unionin luomiseksi.
The White Paper of 1993 not only acknowledged the results of the Internal Market, but also proposed other important ways to create a new development model and an "ever closer Union"; it proposed to strengthen both the macroeconomic framework in Europe, in terms of economics and finance,18and international relations, opening the EU up to foreign trade.
Asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi komission valkoisessa kirjassa ehdotettiin unionin makroekonomisen rakenteen vahvistamista sekä taloudellisesti että varainhoidollisesti18¡a unionin ulkomaankaupan avaamiseen tähtäävien kansainvälisten suhteiden vahvistamista.
The White Paper also noted that the move towards decentralisation, based on new technologies, would lead towards an information society and the spread of SMEs because, in practice, the corollary of decentralization is communication intended as the sharing of information and knowledge.
Valkoisessa kirjassa huomautettiin myös, että uuteen tekniikkaan perustuva hajautumiskehitys johtaisi tietoyhteiskuntaan ¡a pk­yritysten leviämiseen, koska informaation ¡a tiedon jakamiseen tähtäävä tiedonvälitys on ¡tse asiassa hajauttamisen välitön seuraus.
It also underlined the need to reinforce administrative cooperation; consistency in EU legislation had to be assured in all domains that could in any way affect business, especially in environmental issues.
Asiakirjassa korostettiin myös hallinnollisen yhteistyön vahvistamisen tärkeyttä. EU:n lainsäädännön johdonmukaisuus tuli taata kaikilla alueilla, jotka saattaisivat vaikuttaa yrityksiin etenkin ympäristöasioiden osalta.
The White Paper also mentioned the importance of launching trans­European networks in transport, energy and telecommunications, as well as of support for European R & D; and the need to strengthen cohesion policy through the internal market, and to make the European labour market more flexible.
Valkoisessa kirjassa mainittiin myös Euroopan laajuisten verkkojen perustamisen tärkeys kuljetusten, energian ¡a tietoliikenteen aloilla, unionin tutkimus­ ¡a kehitystoiminnan tukeminen, koheesiopolitiikan vahvistaminen sisämarkkinoiden avulla sekä unionin työmarkkinoiden joustavuuden lisääminen.
Concerning integration, the French economist Jean­Paul Fitoussi" says, "the real disease of Europe is its constant self­criticism".
Yhdentymiseen liittyen ranskalainen taloustieteilijä Jean­Paul Fitoussi" on todennut, että "Euroopan todellinen sairaus on sen jatkuva itsekritiikki".
In fact, he commented that in the last ten years Europe had undergone major structural changes, such as German unification, creation of internal market and introduction of the euro.
Itse asiassa hän huomautti, että kuluneiden kymmenen vuoden aikana unionissa on koettu merkittäviä rakenteellisia muutoksia, mm. Saksan yhdistyminen, sisämarkkinoiden luominen ja euron käyttöönotto.
According to Fitoussi, it was therefore "difficult to understand the accusation of structural immobility of Europe.
Fitoussin mukaan näistä syistä "unionin rakenteellista liikkumattomuutta koskevaa syytettä on vaikeaa ymmärtää".
However, there is a tendency to underestimate these important achievements (the internal market, creation of the euro, German unification), as they are not easily measurable10.
Näitä merkittäviä saavutuksia (sisämarkkinat, euron luominen, Saksan yhdistyminen) kuitenkin helposti aliarvioidaan, koska ne eivät ole helposti mitattavissa20.
It is also important to mention that integration will be understood ditierenlly in the candidate countries. As Posea' Lamy says "the concept of Eurooeun integration is completely dillerent between West and East'', "the commitment ol candidale countries to join Europe does not ttanslale immediately into an ambition to further EU integration.
Λ' On myös tärkeää mainita, ella yhdentymisen ymmärtämiseen kuuluvat myös ehdokasvaliioiden esittämät erilaiset havainnot Pascal Lamyn sanoin "Euroopan yhdentymisen käsite on täysin erilainen lännessä ja idässä", "ehdokasvaliioiden sitoutuminen unionin jäsenyyteen ei ilman muuta merkitse niiden kiinnostusta EU:n yhdentymisen lisäämiseen.
In lad, iniegroliori lor them is more related to a moral and historical debt that Europe lias to pay towards theni.
Itse asiassa niille yhdentyminen liittyy enemmän moraaliseen ja historialliseen velkaan, joko unionin on niille suoritettava.
¿A right to solidarity".
^o henkinen ulottuvuus jo oikeus yhteisvastuullisuuteen". (Pascal Lamy jo Jean Pisani-Ferry, L'Europe de nos volontés, N 27, Fondation Jean Jaurès, lanimikuu 2002).
An important step towards deeper European integration has been the internal market, described in the White Paper on the completion of the internal market in 1985.
Sisämarkkinat ovat merkittävä askel kohti yhdentymisen syventämistä, kuten sisämarkkinoiden toteuttamista koskevassa vuonna 1985 julkaistussa valkoisessa kirjassa todetaan.
This document identified 282 legislative measures needed to remove obstacles to trade within the EU and put forward a schedule for the creation of the Single European Market.
Asiakirjassa mainittiin 282 lainsäädännöllistä toimenpidettä, jotka olivat tarpeen EU:n sisäisen kaupan esteiden poistamiseksi ja aikataulun laatimiseksi Euroopan yhteismarkkinoiden luomiselle.
This is a huge task as the following data show.
Tämä on valtava tehtävä, kuten seuraavasta käy ilmi.