natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Third, the two charts show that there was some decoupling of asset price reactions in the euro area and the United States during the two financial crises.
Kolmanneksi oheiset kaksi kuviota osoittavat, että varallisuushinnat Yhdysvalloissa ja euroalueella kehittyivät tarkasteltavien kahden rahoituskriisin aikana jossakin määrin eri tavoin.
In 1998 stock prices dropped more sharply in the euro area than in the United States.
Vuonna 1998 osakkeiden hinnat laskivat euroalueella jyrkemmin kuin Yhdysvalloissa.
This difference in stock price performance was probably related to an increase in economic growth differentials between the two economies.
Ero osakkeiden hintakehityksessä liittyi todennäköisesti talouskasvun erojen suurenemiseen näiden kahden talouden välillä.
This could be seen in the fact that output growth was stable in the United States throughout 1998, while in the euro area real GDP growth fell from an annual rate of 3.8% in the first quarter of 1998 to 2.4% in the fourth quarter.
Tuotannon kasvu Yhdysvalloissa oli vakaata koko vuoden 1998, kun taas euroalueen BKT:n määrän vuosikasvu hidastui vuoden 1998 viimeisellä neljänneksellä 2,4 prosenttiin oltuaan vuoden ensimmäisellä neljänneksellä 3,8 %.
By contrast, longterm bond yields declined by similar amounts in the two economies.
Pitkien joukkolainojen tuotot kuitenkin supistuivat kummassakin taloudessa yhtä paljon.
In 2007, too, expected growth differentials may have contributed to the somewhat different patterns seen in euro area and US asset prices.
Myös vuonna 2007 odotukset talouskasvun eroista saattoivat osaltaan vaikuttaa siihen, että varallisuushinnat reagoivat euroalueella ja Yhdysvalloissa jonkin verran eri lailla.
The gradual and continuous nature of this slowdown
Esimerkiksi ero Yhdysvaltain ja euroalueen pitkien
in lending to households suggests that it is being driven mainly by fundamental factors and that the fi financial turmoil has, so far, had a limited impact loans.
joukkolainojen tuottojen välillä supistui levottomuuden puhkeamista seuranneina kuukausina ja muuttui jopa negatiiviseksi ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2004 alun.
The moderation in loan growth observed towards the end of 2007 may also have reflected the dampening impact of tighter credit standards as banks became more worried about housing market prospects and the general economic outlook.
Vähäisempi vaikutus vuonna 2007 viittaa siihen, että kehittyvät markkinat ovat kuluneen vuosikymmenen aikana saavuttaneet aiempaa paremmat edellytykset selviytyä kansainvälisen rahoitusjärjestelmän häiriöistä.
on lending to households.
oltuaan vuotta aiemmin 9,6 % (ks. kuvio 16).
At the same time, the annual growth rate of loans to households by nonMFIs (i.e. OFIs and insurance corporations and pension funds) continued to exceed that of MFI loans to households in 2007.
Lainojen kasvun rauhoittuminen vuoden 2007 loppua kohti on saattanut johtua myös luotonantokriteerien tiukentumisesta, kun pankit ovat huolestuneet asuntomarkkinoiden kehityksestä ja yleisestä taloustilanteesta.
The moderation in the annual growth rate of loans for house purchase also reflected the dampening impact of the increases in key ECB interest rates since December 2005.
KOTITALOUKSIEN LAINANOTON KASVU RAUHOITTUMASSAKotitalouksien lainanoton kasvu hidastui vuoden 2007 kuluessa, kun korot nousivat, lainanantajien arviot luottoriskeistä muuttuivat varovaisemmiksi ja asuntomarkkinoiden kehitys rauhoittui. Suurin lainanantaja oli rahalaitossektori.
Continuing the trend observed in 2006, MFI lending rates for house purchase rose by 66 basis points between December 2006 and the end of December 2007 (see Chart 17).
Rahalaitosten kotitalouksille myöntämien lainojen vuotuinen kasvuvauhti pysyi joulukuussa 2007 vahvana 6,2 prosentissa oltuaan vuoden 2007 puolivälissä 7,2 % ja vuoden 2006 lopussa 8,2 %.
Rates increased more strongly for loans for house purchase with a floating rate and an initial rate fi fixation period of up to one year or over ten years than for loans with intermediate maturities.
Muiden rahoituslaitosten kuin rahalaitosten (kuten muiden rahoituksenvälittäjien ja vakuutuslaitosten sekä eläkerahastojen) kotitalouksille myöntämien lainojen vuotuinen kasvuvauhti oli vuonna 2007 edelleen nopeampi kuin rahalaitosten myöntämien lainojen.
Similarly, although at a lower level, the annual growth rate of consumer credit declined to 5.3% in December 2007, down from 7.7% at the end of 2006.
Rahalaitosten kotitalouksille myöntämien lainojen tarkastelu käyttötarkoituksen mukaan osoittaa, että lainaa otettiin edelleen useimmiten asunnon ostoon.
The annual growth rate of consumer credit has declined in line with falling consumer confidence and the gradual moderation seen in the
Asuntolainojen vuotuinen kasvuvauhti oli vuoden 2007 joulukuussa 7,1 %
The breakdown of MFI loans to households by purpose indicates that the main driver of borrowing remained house purchases.
Asuntolainojen vuotuisen kasvuvauhdin hidastumiseen ovat vaikuttaneet myös EKP:n koronnostot vuoden 2005 joulukuusta lähtien.
The annual growthrate of loans for house purchase was 7.1% in December 2007, having stood at 9.6% in December 2006 (see Chart 16).
Vuonna 2006 alkanut rahalaitosten myöntämien asuntolainojen korkojen nousu jatkui, ja joulukuusta 2006 vuoden 2007 joulukuuhun asuntolainojen korot nousivat 0,66 prosenttiyksikköä (ks. kuvio 17).
This moderation wasconsistent with the slowdown observed in house price growth and housing market activity in a number of euro area economies.
Vaihtuvakorkoisten ja koroltaan alun perin enintään vuodeksi sidottujen sekä yli kymmeneksi vuodeksi sidottujen asuntolainojen korot nousivat enemmän kuin korkomaturiteetiltaan keskipitkien lainojen.
Chart 16 MFI loans to households
EKP Vuosikertomus 2007
Chart 17 Interest rates for lending to households and nonfinancial corporations
Kuvio 17. Kotitalouksille ja yrityksille myönnettyjen lainojen korot
(percentages per annum; excluding charges; rates on new business; weight-adjusted) shortterm rates for lending to nonfinancial corporationslong-term rates for lending to nonfinancial corporationsrates for loans to households for house purchaserates for loans to households for consumer credit totallending for house purchase consumer creditother lending
Lyhytaikaiset yrityslainat Pitkäaikaiset yrityslainat Kotitalouksien asuntolainat Kotitalouksien kulutusluotot
Page 51
Lähde: EKP.
growth of retail sales in the euro area.
Lähde: EKP.Huom.
The results of the bank lending survey indicate that over the first three quarters of 2007 credit standards were eased on a net basis, thereby supporting the growth of loans, while in the fourth quarter, in the context of the financial turmoil, credit standards were tightened.
Rahalaitosten painotetut korot on joulukuusta 2003 alkaen laskettu käyttämällä maakohtaisia painoja, jotka perustuvat uusien lainasopimusten määrän 12 kuukauden liukuvaan keskiarvoon.
At the same time, MFI interest rates on consumer credit, which remained well above those on loans for house purchase, increased by 55 basis points between December 2006 and December 2007, thus contributing to the dampening of demand for such loans.
Tammi-marraskuulta 2003 rahalaitosten painotetut korot on laskettu käyttämällä maakohtaisia painoja, jotka perustuvat uusien lainasopimusten määrän keskiarvoon vuonna 2003. Lisätietoja elokuun 2004 Kuukausikatsauksen kehikossa 3.
Higher levels of exposure apply, for instance, where households took advantage of the exceptionally favourable interest rate conditions prevailing in previous years and took out mortgages at variable rates with low initial interest payments.
Kulutusluottojen vuotuinen kasvuvauhti on hidastunut, kun kuluttajien luottamus on heikentynyt ja vähittäiskaupan myynnin kasvu hidastunut euroalueella.
This rising indebtedness, combined with higher lending rates for households, contributed to an increase in the debt servicing burden in 2007, measured as interest payments plus principal repayments as a percentage of disposable income.
Pankkien luotonantokyselyn perusteella luotonantokriteerejä löysennettiin nettomääräisesti vuoden 2007 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä, mikä tuki luottojen kasvua, mutta neljännellä neljänneksellä rahoitusmarkkinoiden epävakaus johti luotonantokriteerien tiukentamiseen.
The interest payment burden increased further to stand at 3.2% in the third quarter of 2007, up from 2.8% at the end of 2006 and well above the levels observed in 2004 and 2005, but also below the previous peak observed in 2001.
Pankit myös ilmoittivat, että huolet kuluttajien luottokelpoisuudesta ja yleisestä talouskehityksestä ovat kasvaneet vuoden kuluessa, mikä on sekin saattanut vähentää luotonantoa.
THE COST OF THE EXTERNAL FINANCING OF NON-FINANCIAL CORPORATIONS INCREASED IN 2007In 2007 the real cost of the external financing of non-financial corporations in the euro area increased progressively, thereby continuing the trend observed in 2006, while corporate profitability remained strong.
Rahalaitosten myöntämien kulutusluottojen korot, jotka olivat koko ajan selvästi korkeammat kuin asuntolainojen korot, nousivat 0,55 prosenttiyksikköä joulukuun 2006 ja joulukuun 2007 välisenä aikana ja vähensivät siten osaltaan tällaisten lainojen kysyntää.
HOUSEHOLD INDEBTEDNESS INCREASED FURTHERNotwithstanding the moderation observed in the growth rate of lending to households, the robust pace of borrowing led to a further increase in the ratio of household debt to disposable income, which reached 92.5% in the third quarter (see Chart 18), while the debt-to-GDP ratio rose to 60.3% in that quarter on the basis of data from the euro area integrated accounts.
KOTITALOUKSIEN VELKAANTUNEISUUS KASVOI ENTISESTÄÄNVaikka kotitalouksille myönnettyjen lainojen kasvuvauhti rauhoittuikin, euroalueen integroidusta tilinpidosta saatujen tietojen mukaan lainanoton vahva kehitys johti siihen, että kotitalouksien velan suhde käytettävissä oleviin tuloihin kasvoi 92,5 prosenttiin (ks. kuvio 18) ja velan suhde BKT:hen 60,3 prosenttiin vuoden 2007 kolmannella neljänneksellä.
However, when compared with the United States or the United Kingdom, the level of indebtedness of euro area households is still relatively modest.
Yhdysvaltoihin ja Isoon-Britanniaan verrattuna euroalueen kotitalouksien velkaantuneisuus on kuitenkin suhteellisen vaatimatonta.
The continued rise in households’ indebtedness has increased their exposure to changes in interest rates, income by strong demand for MFI loans.
Velkaantuneisuuden jatkuva kasvu on voimistanut kotitalouksien altistumista riskille, että korot, tulot tai varallisuushinnat muuttuvat.
As a result, the leverage of the non-financial corporate sector is expected to have increased further in 2007.
Velkaantumisaste kuvastaa keskitasoa, ja eri kotitalouksien velkaantuminen eri puolilla euroaluetta saattaa poiketa tästä merkittävästi.
Chart 18 Household debt and interest payments
Kuvio 18. Kotitalouksien velka ja korkomenot
(as a percentage of households’ gross disposable income) household debt (left-hand scale)interest payment burden (right-hand scale)
Kotitalouksien velka (vasen asteikko)Korkomenot (oikea asteikko)
Sources: ECB, Thomson Financial Datastream, Merrill Lynch and Consensus Economics forecasts.Notes: The real cost of the external financing of non-financial corporations is calculated as a weighted average of the cost of bank lending, the cost of debt securities and the cost of equity, based on their respective amounts outstanding and deflated by inflation expectations (see Box 4 in the March 2005 issue of the ECB’s Monthly Bulletin).
Lähteet: EKP, Thomson Financial Datastream, Merrill Lynch ja Consensus Economicsin ennusteet.Huom.Yritysten ulkoisen rahoituksen reaalikustannukset on laskettu pankkilainojen, velkapapereiden ja oman pääoman erien kustannusten painotettuna keskiarvona niiden kannan perusteella ja deflatoituna inflaatio-odotuksilla (ks. maaliskuun 2005 Kuukausikatsauksen kehikko 4).
The introduction of the harmonised MFI lending rates at the beginning of 2003 led to a break in the statistical series.
Rahalaitosten yhdenmukaistettujen antolainauskorkojen käyttöönotto vuoden 2003 alussa aiheutti katkoksen tilastollisessa aikasarjassa.
The real cost of non-financial corporations’ financing through marketbased debt also increased significantly in 2007, continuing the trend started in 2006.
Vuonna 2007 velkaantuneisuuden kasvu ja kotitalouksille myönnettyjen lainojen korkojen nousu kasvattivat velanhoitorasitetta mitattuna korkojen ja velkapääoman kuoletusten prosentuaalisena osuutena käytettävissä olevista tuloista.
By December 2007 this cost was around 190 basis points above the low recorded in the summer of 2005.
Korkomaksujen rasite kasvoi entisestään ja oli 3,2 % vuoden 2007 kolmannella neljänneksellä oltuaan vuoden 2006 lopussa 2,8 %.
From June 2007 onwards increases in the yields on corporate bonds were larger than those observed for corresponding government bonds, with the result that spreads widened accordingly in the second half of the year.
Se oli selvästi suurempi kuin vuosina 2004 ja 2005 mutta pienempi kuin edellisissä huippulukemissaan vuonna 2001.
The real cost of non-financial corporations’ financing through quoted equity also rose progressively in the course of 2007, despite the increases in stock market prices (measured, for instance, by the broad euro area index) in the first half of the year.
Euroalueen yritysten ulkoisen rahoituksen yhteenlasketut reaalikustannukset kasvoivat edelleen vuonna 2007 EKP:n nostettua ohjauskorkojaan vuonna 2006 ja vuoden 2007 alkupuoliskolla (ks. kuvio 19).2Kasvu johtui koko vuonna pääasiassa velkarahoituksen reaalikustannusten jatkuvasta noususta, joskin myös osakerahoituksen kustannukset nousivat.
In the second half of 2007 declines in stock market prices contributed to the increase in the cost of issuing equity. However, the calculation of the cost of equity relies on certain assumptions concerning firms’ expected future cash flows and the results should therefore be interpreted with some caution.
Levottomuus luottomarkkinoilla vaikutti osaltaan yritysten ulkoisen rahoituksen kustannusten kasvuun vuoden 2007 viimeisellä neljänneksellä, kun lainanantajat ja muut sijoittajat arvioivat uudelleen luottoriskiä ja markkinaehtoisen rahoituksen saanti sen seurauksena tiukkeni.
FURTHER RISE IN NON-FINANCIAL CORPORATIONS’ DEMAND FOR EXTERNAL FINANCINGNon-fi financial corporations’ demand for external financing remained robust in the course of
Ulkoisen rahoituksen kustannusten erittely osoittaa, että rahalaitosten yrityksille myöntämien lainojen korot nousivat vuonna 2007 merkittävästi niin nimellisesti kuin reaalisestikin laskettuna (ks. kuvio 19).
See the box entitled “The recent repricing of credit risk” in the October 2007 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Lisätietoja tästä indikaattorista saa maaliskuun 2005 Kuukausikatsauksen kehikosta ”Euroalueen yritysten ulkoisen rahoituksen reaalikustannus”.
Turning to the components of the cost of external corporate financing, interest rates on MFI loans to non-financial corporations increased significantly in both real and nominal terms in the course of 2007 (see Chart 19).
YRITYSTEN ULKOISEN RAHOITUKSEN KUSTANNUKSET NOUSIVAT VUONNA 2007Kuten vuonna 2006, euroalueen yritysten ulkoisen rahoituksen reaalikustannukset nousivat vuonna 2007 vähitellen, mutta yritysten kannattavuus pysyi kuitenkin hyvänä.
In particular, the rates on loans with floating rates and an initial rate fixation period of up to one year increased by around 90 to 100 basis points in the case of small and large loans over the same period.
Tästä ja yritysten rahoitusvajeen suurenemisesta huolimatta yritysten ulkoisen rahoituksen kasvuvauhti pysyi erittäin nopeana rahalaitosten lainojen vahvan kysynnän tukemana.
These increases probably also reflected the effects that previous increases in money market rates in 2006 had on MFI shortterm lending rates, thereby broadly following the
Näin ollen on odotettavissa, että yrityssektorin velkaantuminen on kasvanut entisestään vuonna 2007.
2007, continuing the upward trend observed as of late 2004.
YRITYSTEN ULKOISEN RAHOITUKSEN KYSYNTÄ KASVOI ENTISESTÄÄNYritysten ulkoisen rahoituksen kysyntä pysyi vankkana vuoden 2007 kuluessa ja jatkoi vuoden 2004 lopulta kestänyttä kasvuaan.
In the fourth quarter the real annual growth rate of the external financing of non-financial corporations stood at 5%, up from an average of 4% in 2006.
Viimeisellä neljänneksellä yritysten ulkoisen rahoituksen hankinnan vuotuinen reaalinen kasvuvauhti nopeutui 5 prosenttiin oltuaan vuonna 2006 keskimäärin 4 %.
This development was driven mainly by an increase in the contribution of loans granted by MFIs, with a more limited rise in the contribution of debt securities and quoted shares (see Chart 21).
Kasvuvauhdin nopeutumiseen vaikutti eniten rahalaitosten myöntämien lainojen kasvu, kun taas velkapaperien ja noteerattujen osakkeiden vaikutus oli vähäisempi (ks. kuvio 21).
2007, continuing the trend observed since the beginning of 2004.
Ulkoisen rahoituksen kysyntä pysyi erittäin vahvana huolimatta siitä, että sisäinen rahoitus kasvoi vankasti.
This rate of growth stood at 14.5% in December 2007 and rose further to stand at 14.6% in January 2008.
1,20 prosenttiyksikköä vuoden 2006 lopun ja vuoden 2007 lopun välillä) myös rahalaitosten yrityksille myöntämien lyhytaikaisten lainojen korot nousivat, tosin hitaammin.
Indeed, such strong loan growth dynamics have not been seen since the introduction of the euro in 1999.
Erityisesti vaihtuvakorkoisten ja koroltaan alun perin enintään vuodeksi sidottujen pienten lainojen korot nousivat tuona aikana noin 0,90 prosenttiyksikköä ja suurten lainojen korot noin 1,00 prosenttiyksikköä.
Consequently, on the basis of hard data, there were no signs of a weakening in the growth of lending to non-financial corporations in the wake of the recent turbulence in the credit markets.
Myös aiempi, vuoden 2006 rahamarkkinakorkojen nousu vaikutti todennäköisesti edelleen viiveellä rahalaitosten lyhyisiin antolainauskorkoihin. Aiempien suhdannesyklien aikana havaitun suuntauksen mukaan vaikutukset välittyvät hitaasti.
Part of the continued strength of MFI loan growth in the euro area may be explained by the following two factors.
Rahalaitosten pitkien lainojen korot nousivat nekin noin 0,65–0,85 prosenttiyksikköä.
Second, non-financial corporate loan growth could also
Korkoerojen kasvu johtui pankkien rahoituskustannusten noususta.
Euro area firms’ recent strong earnings performance seems also to be broadly based across the countries of the euro area.
Ks. lokakuun 2007 Kuukausikatsauksen kehikko ”The recent repricing of credit risk”.Vaikuttaa siltä, että euroalueen yritysten viimeaikainen vahva tuloskehitys jakautuu varsin tasaisesti euroalueen eri maihin.
See also the box entitled “Volatility and cross-country dispersion of corporate earnings in the euro area” in the October 2007 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Ks. myös lokakuun 2007 Kuukausikatsauksen kehikko ”Volatility and crosscountry dispersion of corporate earnings in the euro area”.
(quarterly data; percentages)
(neljännesvuosihavaintoja, prosentteina)
(annual percentage changes) ratio of net income to sales (left-hand scale)ratio of operating income to sales (left-hand scale)ratio of operating expenses to sales (right-hand scale) quoted sharesdebt securities MFI loans
Nettotulos suhteessa liikevaihtoon (vasen asteikko)Liiketulos suhteessa liikevaihtoon (vasen asteikko)Liiketoiminnan kulut suhteessa liikevaihtoon (oikea asteikko)
Chart 22 Nonfinancial corporations’ financing gap and its main components
Kuvio 21. Yritysten ulkoisen rahoituksen reaalinen vuotuinen kasvuvauhti eriteltynä 1)
By contrast, other factors of a more financial nature, such as reduced financing needs for M & As or the increases seen in lending rates, probably contributed to the dampening of loan demand.
Muut vahvemmin rahoitukseen liittyvät tekijät, kuten fuusioiden ja yrityskauppojen rahoitustarpeiden väheneminen ja antolainauskorkojen nousu, sen sijaan heikensivät osaltaan lainojen kysyntää.
In this respect, the less favourable financing conditions experienced by the banks themselves may also have contributed to the lower loan demand, with banks passing on their more stringent financing conditions when granting credit to corporate borrowers.
Myös pankkien oman rahoitustilanteen heikkeneminen on voinut osaltaan vaikuttaa lainojen kysynnän pienenemiseen, sillä pankit kiristivät puolestaan luottokriteerejään yrityksille.
Source: ECB.1) Includes inventories and accumulation of non-financial assets.2) Includes net capital transfers.
Lähde: EKP.1) Reaalinen vuotuinen kasvuvauhti määritellään toteutuneen vuotuisen kasvuvauhdin ja BKT:n deflaattorin kasvuvauhdin eroksi.
The wider financing gap experienced by non-financial corporations in the euro area in 2006 and the first three quarters of 2007 resulted from the increase in real investment and the decline in corporate savings.
euroalueella korkeina koko vuoden, euroalueen pörssiyhtiöt pienensivät tuotto-odotuksiaan merkittävästi tavallista useammin vuoden 2007 viimeisellä neljänneksellä.
Marketbased financing – through both debt and equity – also increased in line with the growth of bank-based corporate financing, although to a far lesser extent.
Yritysten markkinaehtoinen rahoitus – niin velkarahoitus kuin oman pääoman ehtoinen rahoituskin – lisääntyi niin ikään yrityksille myönnettyjen pankkilainojen kasvua myötäillen mutta huomattavasti vähemmän.
The annual growth rate of debt securities issued by non-financial corporations rose from around 4.5% at the beginning of the year to 10.1% in July 2007, which was a significant increase, particularly when compared with the relatively modest growth of previous years.
Yritysten liikkeeseen laskemien velkapaperien vuotuinen kasvuvauhti nopeutui merkittävästi vuoden alun noin 4,5 prosentista 10,1 prosenttiin heinäkuussa 2007, etenkin verrattuna edeltävien vuosien suhteellisen vaimeaan kasvuun.
More recently the annual growth rate of debt securities issued by non-financial corporations has declined somewhat.
Sittemmin yritysten liikkeeseen laskemien velkapaperien vuotuinen kasvuvauhti on hidastunut jonkin verran.
Looking at shortterm developments in seasonally adjusted data, the decline in the net issuance activity of non-financial corporations became far more marked as of August 2007.
Lyhyen aikavälin kehityksen tarkastelu kausivaihtelusta puhdistettujen tietojen perusteella osoittaa, että nettoemissioiden väheneminen muuttui yhä ilmeisemmäksi elokuusta 2007 alkaen.
This may have been related to the rise in corporate bond spreads following problems in the credit markets, as well as to reduced M & A activity.
Muutos saattoi johtua yritysten joukkolainojen riskilisien kasvusta luottomarkkinoiden hankaluuksien takia sekä fuusioiden ja yrityskauppojen vähenemisestä.
The annual growth rate of quoted shares issued by non-financial corporations tended to increase somewhat in 2007, but it remained subdued.
Yritysten liikkeeseen laskemien noteerattujen osakkeiden vuotuinen kasvuvauhti osoitti merkkejä kiihtymisestä vuonna 2007 mutta pysyi kuitenkin vaimeana.
The overall modest contribution made by the net issuance of quoted shares to the net financing of the euro area corporate sector was probably related both to the fact that the real cost of equity is significantly higher than the real cost of debt financing and to the ample availability of internal funds.
Noteerattujen osakkeiden nettoemissioiden vähäinen osuus euroalueen yrityssektorin nettorahoituksesta johtui todennäköisesti sisäisen rahoituksen hyvästä saatavuudesta sekä siitä, että oman pääoman ehtoisen rahoituksen reaalikustannukset ovat merkittävästi suuremmat kuin velkarahoituksen reaalikustannukset.
At the same time, gross issuance rose somewhat in 2007, supported by developments in both initial and secondarypublic offerings.
Bruttoemissiot lisääntyivät jonkin verran vuonna 2007 listautumisantien ja uusantien kehityksen ansiosta.