natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some doubts remain on the ability of the announced changes in the social security system,while promoting privately-funded pension schemes, to address some existing critical issues in thepublic pension system, such as the long transition to a new contributions-based system or theeffective start up of the socalled second pillar throughout the planned reduction of the contributionsfor newly hired workers.
Ilmoitettujensosiaaliturvajärjestelmän muutosten osalta, joilla tosin edistetään yksityisiä rahastoiviaeläkejärjestelmiä, ei ole täyttä varmuutta siitä, voidaanko niillä puuttua eräisiin julkiseneläkejärjestelmän kriittisiin kysymyksiin, kuten siihen, että siirtymäaika uuteen maksuperusteiseenjärjestelmään on pitkä, tai niin sanotun toisen pilarin järjestelmän tosiasialliseen käynnistämiseenuusia työntekijöitä koskeviin maksuihin suunnitellun vähennyksen yhteydessä.
Raise the low employment rate, especially among women and older workers, and reduce the wide North-South economic disparities
Etenkin naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden alhaisen työvoimaosuuden nostaminen sekäpohjoisen ja etelän välisten suurien taloudellisten erojen supistaminen
This relative gap has been persistent, even though absolute performance has improvedin both North and South.
Suhteellinen ero on säilynyt, vaikkaabsoluuttinen tilanne on parantunut sekä pohjoisessa että etelässä.
This may hide a large share of undeclared work.
Tämä saattaa kertoa pimeän työnsuuresta osuudesta.
The regional pattern ofemployment and unemployment is very similar to the regional productivity differences, suggestingthat the existing wage-bargaining system may be insufficiently flexible in taking into account suchregional differences.
Alueellinen työllisyys- ja työttömyyskehitys seuraa läheisesti alueellisiatuottavuuseroja, joten nykyisessä palkkaneuvottelujärjestelmässä ei välttämättä huomioida tarpeeksijoustavasti tällaisia alueellisia eroja.
In addition, lower productivity in the South is also likely to reflect the lowerendowment of infrastructure.
Etelän alempi tuottavuus johtuu todennäköisesti myösvähäisemmästä panostuksesta infrastruktuuriin.
A further major weakness of the labour market is the imbalancebetween a limited system of unemployment benefits and relatively underdeveloped active labourmarket policies.
Työmarkkinoiden toinen merkittävä heikkous onrajallisen työttömyysetuusjärjestelmän sekä varsin heikosti kehittyneen aktiivisentyömarkkinapolitiikan välinen epätasapaino.
This phenomenon, together with possible increase of flexible labour contracts,could increase the risk of a dual labour market structure.
Tämä seikka yhdessä joustavien työsopimustenmahdollisen lisääntymisen kanssa voi lisätä kahtia jakautuneen työmarkkinarakenteen vaaraa.Tämän vaaran välttämiseksi vuonna 2003 annetulla "Biagin lailla" otettiin käyttöön toimet, joillarajoitetaan epävarmojen työsuhteiden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaaraa.
To mitigate the risk, the Legge Biagi of2003 introduced measures to limit the danger of precarious jobs and social exclusion.
Asiaa tuetaan lisäämälläjoustavuutta järjestelmän liepeillä muun muassa ottamalla käyttöön uudenlaisia työsopimuksia javapauttamalla työvoimapalveluja.
This ispursued by increasing the flexibility at the margin, inter alia through the introduction of new labourcontracts and the liberalisation of employment services, Finally, the implementation of longstanding plans such as the lifelong learning strategy or the reform of the Public Service is laggingbehind.
Pitkäaikaisten suunnitelmien, kuten elinikäistä oppimistakoskevan strategian tai julkisen hallinnon uudistuksen, toteuttaminen on viivästynyt.
Strengthen the knowledge-based economy in terms of educational attainment and skill levels,investment in IT, R & D and innovation performance
Osaamistalouden vahvistaminen koulutustason ja ammattitaidon tason sekä tietotekniikkaan,T & K-toimintaan ja innovaatioihin tehtävien investointien osalta
Despite some progress the knowledge-based economy in Italy remains at an early stage.Educational levels remain relatively low, as is the availability of skilled human resources. Recently,some measures have been adopted to address these issues.
Tietystä edistymisestä huolimatta Italian osaamistalous on yhä kehityksensä alkuvaiheessa.Koulutustaso on edelleen suhteellisen alhainen, samoin kuin ammattitaitoisen työvoiman saatavuus.Viime aikoina on ryhdytty toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi.
Italy also ranks low in the area of Internet and e-commerce access and use.
Myös Internetin ja sähköisenkaupankäynnin saatavuus ja käyttö on Italiassa vähäistä.
Business innovation is weak: business R & D expendituresrelative to GDP (0.5% in 2000) and patent applications relative to population reach barely half the EU average.
Yritysten innovointi on heikkoa: yritysten T & K-menojen osuus BKT:stä (0,5 prosenttia vuonna 2000) ja patenttihakemusten määräväkilukuun suhteutettuna yltävät tuskin puoleen EU:n keskitasosta.
The relatively large reliance of the Italian economy on small and medium sizeenterprises is a contributory factor, as these companies often lack the critical mass to carry out suchactivities.
Pienten ja keskisuurten yritystensuhteellisen suuri osuus Italian taloudessa on tätä edistävä tekijä, sillä kyseisiltä yrityksiltä puuttuuusein kriittinen massa tällaiseen toimintaan.
Continue to improve the business environment and to enhance competition in the energy andservices sectors
Liiketoimintaympäristön parantaminen sekä kilpailun lisääminen energiamarkkinoilla japalvelualoilla
While measures have been taken to reduce red tape and to improve the business environment, administrative procedures for businesses remain rather costly and time consuming.
Byrokratiaa vähentävistä ja liiketoimintaympäristöä parantavista toimenpiteistä huolimatta yritystenhallinnolliset menettelyt ovat yhä varsin kalliita ja vaivalloisia.
This contributesto making the Italian business sector relatively less dynamic than that of other Member States, asmeasured by indicators on net business creation.
Tästä syystä Italian elinkeinoelämändynaamisuus on suhteellisesti vähäisempää kuin muissa jäsenvaltioissa, kun sitä mitataanperustettujen työpaikkojen nettomäärää kuvaavilla indikaattoreilla.
Effective liberalisation of the energy sector is proceeding.
Energia-alan vapauttaminen etenee.
In the electricity market the incumbent’sdominant position is declining, but third parties’ access to the networks, while legally free, stillremains difficult.
Sähkömarkkinoilla entisten monopoliyhtiöiden määräävämarkkina-asema on pienentymässä, mutta kolmansien osapuolten pääsy verkkoihin on tosin lainnojalla vapautettu, mutta se on yhä vaikeaa.
This contributes to electricity and gas prices remaining among the highest in the EU.
Osittain tästä syystä sähkön ja kaasun hinnat ovatedelleen EU:n korkeimpia.
Competition in some service sectors is also being introduced relatively slowly, notably in thearea of professional services and local public services. Finally, the rate of transposition of Internal Market directives deteriorated in 2002 and the number of infringements proceedings open beforethe European Court of Justice is the second worst in the EU.
Myös kilpailu lisääntyy suhteellisen hitaasti joillakin palvelualoilla,etenkin vapaiden ammattien harjoittamisessa ja paikallisissa julkisissa palveluissa.Sisämarkkinadirektiivien täytäntöönpanoaste heikkeni vuonna 2002, ja yhteisöjen tuomioistuimessavireillä olevien rikkomismenettelyjen määrä on EU:n toiseksi suurin.
Until a mediumterm budget position close to balance or in surplus is achieved, ensure areduction in the cyclicallyadjusted deficit of at least 0.5% of GDP per year (GL 1),replacing one-off measures by measures of a more permanent character;Strengthen policy co-ordination between all levels of government, by ensuring adequateand transparent enforcement mechanisms for fiscal discipline, while providing for clearsources of financing regional spending; and Finance further reductions in the tax burden through structural cuts in current primaryexpenditure within a comprehensive reform plan on both the expenditure and the revenueside.
varmistaa suhdannekorjatun alijäämän supistamisen vuosittain vähintään0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, kunnes saavutetaan keskipitkällä aikavälillä lähellätasapainoa oleva tai ylijäämäinen rahoitusasema (yleinen suuntaviiva 1), korvaamallakertaluonteiset toimenpiteet pitempikestoisilla toimenpiteillä,vahvistaa politiikan yhteensovittamista kaikilla hallintotasoilla varmistamalla riittävät jaavoimet kurinalaisen finanssipolitiikan valvontamekanismit sekä tarjoamalla selkeitäalueellisten menojen rahoituslähteitä, jarahoittaa mahdolliset verorasituksen lisävähennykset tekemällä rakenteellisia leikkauksiamuihin menoihin kuin korkomenoihin sekä meno- että tulopuolta koskevan kattavanuudistussuunnitelman puitteissa.
In order to ensure the longterm sustainability of public finances in the face of population ageing,Italy is recommended to:
Jotta voidaan varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys väestön ikääntyessä,suositellaan, että Italia
Ensure that the debt ratio is diminishing at a satisfactory pace towards the 60% of GDPthreshold (GL 15); and Adopt further measures to address the critical issues in the public pension system (GL 16),in particular the long transition period to the new contributions-based system.
varmistaa, että velkasuhde alenee tyydyttävällä vauhdilla kohti 60 prosentin viitearvoa(yleinen suuntaviiva 15), jatoteuttaa lisätoimenpiteitä, joilla puututaan julkisessa eläkejärjestelmässä oleviin kriittisiinkysymyksiin (yleinen suuntaviiva 16), erityisesti siihen, että siirtymäaika uuteenmaksuperusteiseen järjestelmään on pitkä.
The newsystem has been designed just to deal with adverse demographic shocks and promotesupplementary privately funded pension schemes.
Uusi järjestelmä on laadittu nimenomaanepäsuotuisan väestö- ja talouskehityksen yllätysvaikutusten käsittelemiseksi sekä edistämäänyksityisiä rahastoivia lisäeläkejärjestelmiä.
Italy should also vigorously implement all the Employment Recommendations (EREC), whichdeal with employment issues in greater detail.
Italian olisi myös määrätietoisesti pantava täytäntöön kaikki työllisyyttä koskevat suositukset, joissakäsitellään yksityiskohtaisemmin työllisyyteen liittyviä kysymyksiä.
In order to increase the growth capacity, ensure thelong-term sustainability of public finances, address the effects of ageing populations and reduceregional disparities, it is especially important for Italy to raise the low employment rate, especiallyamong women and older workers, and reduce the wide North-South economic disparities.
Jotta voidaan lisätäkasvupotentiaalia, varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, valmistautua väestönikääntymisen vaikutuksiin julkisessa taloudessa ja vähentää alueellisia eroja, Italian on nostettavaetenkin naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden alhaista työvoimaosuutta sekä vähennettäväpohjoisen ja etelän välisiä suuria taloudellisia eroja.
Italy is inparticular recommended to:
Näin ollen suositellaan erityisesti, että Italia
Further encourage increased labour force participation, especially among women,including by adequate provision of childcare facilities; and among older workers, steppingup and reinforcing measures targeted at postponing retirement from the labour force (GL 4and 16 and E-RECs 3 and 4);
edistää edelleen etenkin naisten työvoimaosuuden nostamista muun muassa varmistamallalastenhoitopalvelujen riittävän tarjonnan sekä lisäämällä ja vahvistamalla ikääntyneidentyöntekijöiden keskuudessa toimenpiteitä, joilla pyritään lykkäämään eläkkeelle siirtymistä(yleiset suuntaviivat 4 ja 16 sekä työllisyyttä koskevat suositukset 3 ja 4)
Further reform employment-protection legislation (GL 6), in order to facilitate job creationand adaptability and to reduce the segmentation of the labour market across type ofcontracts and firm size; and, at the same time, increase the resources and improve theefficiency of the unemployment benefit and social assistance system (GL 4 and E-RECs 1and 6); and Encourage social partners to move towards more decentralised wage setting mechanismsthat allow wages to better reflect different productivity conditions and individual skilllevels (GL 5).
uudistaa edelleen työsuhdeturvalainsäädäntöä (yleinen suuntaviiva 6), jotta voidaan helpottaatyöpaikkojen luomista ja sopeutumiskykyä sekä vähentää työmarkkinoiden segmentoitumistatyösuhteiden ja yrityskoon mukaan, ja lisää samalla työttömyysetuus- jasosiaalietuusjärjestelmän voimavaroja sekä tehostaa sitä (yleinen suuntaviiva 4 sekätyöllisyyttä koskevat suositukset 1 ja 6)kannustaa työmarkkinaosapuolia siirtymään nykyistä hajautetumpiin palkanmuodostusmekanismeihin, jotka antavat palkkojen vastata entistä paremmintuottavuuseroja ja yksilöllisen ammattitaidon tasoeroja (yleinen suuntaviiva 5).
In order to strengthen the knowledge-based economy in terms of educational attainment and skilllevels, investment in IT, R & D and innovation performance, Italy is recommended to:
Jotta voidaan vahvistaa osaamistaloutta koulutustason ja ammattitaidon tason sekä tietotekniikkaan,T & K-toimintaan ja innovaatioihin tehtävien investointien osalta, suositellaan, että Italia
Pursue efforts undertaken to raise the overall education and skill base of the population, tofurther increase investment in R & D and innovation and to promote higher ICT take up, inparticular through measures targeted at small and medium enterprises (GL 13).
jatkaa väestön koulutustason ja ammattitaidon parantamista, lisää edelleen T & K-toimintaan jainnovaatioihin tehtäviä investointeja sekä edistää tieto- ja viestintätekniikan yleistymistäetenkin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdennetuin toimenpitein (yleinen suuntaviiva 13).
In order to continue to improve the business environment and to enhance competition in the energyand service sectors, Italy is recommended to (in line with GL 9 to 14):
Jotta voidaan parantaa liiketoimintaympäristöä sekä lisätä kilpailua energia- ja palvelualalla,suositellaan, että Italia (yleisten suuntaviivojen 9–14 mukaisesti)
Improve the business environment by reducing the administrative burden on businesses(GL 11); and Increase effective competition in the service sector, widen the opening of the energymarkets, and improve the implementation of Internal Market directives (GL 9).
parantaa liiketoimintaympäristöä vähentämällä yritysten hallinnollisia rasitteita (yleinensuuntaviiva 11), jalisää kilpailua palvelualoilla, laajentaa energiamarkkinoiden avaamista ja tehostaasisämarkkinadirektiivien täytäntöönpanoa (yleinen suuntaviiva 9).
However, in 2001 theopen economy of Luxembourg experienced a very sharp slowdown, to a large extent due to theexternal environment.
Luxemburgin avointalous koki kuitenkin vuonna 2001 erittäin jyrkän taantumisen, joka johtui suurelta osin ulkoisistatekijöistä.
The economic downturn is also expected to lead to a worsening of publicfinances with a certain lag. The budget surplus of 6.1% of GDP in 2001 is estimated to havedecreased to 2.6% of GDP in 2002 and deficits are forecast for 2003 and 2004.
Talouden laskusuhdanteen odotetaan myös heikentävän julkista taloutta tietyllä viipeellä.Julkisen talouden ylijäämä oli 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2001, mutta sen arvioidaanlaskeneen 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2002, ja vuosiksi 2003 ja 2004 ennustetaanalijäämää.
That said, thesituation of government finances in Luxembourg remains relatively favourable, in view of the lowlevel of debt and the existence of budgetary reserves.
Luxemburgin julkisen talouden tila on kuitenkin yhä varsin suotuisa, kun otetaanhuomioon alhainen velkaantumisaste ja talousarvion varauksien olemassaolo.
Faced with the prospect of a lower rate of economic growth than experienced for most of the 1990s,Luxembourg should attempt to raise its productive potential, while ensuring stability-oriented macroeconomic policies as the basis for sustainable growth.
Nyt, kun talouskasvu näyttäisi jäävän hitaammaksi kuin se enimmäkseen oli 1990-luvulla,Luxemburgin pitäisi pyrkiä nostamaan tuotantopotentiaaliaan ja varmistaa samalla vakauteentähtäävä talouspolitiikka kestävän kasvun pohjaksi.
In order to promote growth andmaintain sound public finances it is necessary to increase labour supply, both as a means to reduceexpenditure and to increase tax revenues.
Kasvun edistäminen ja terveen julkisentalouden säilyttäminen edellyttävät työvoiman tarjonnan parantamista sekä menojen vähentämiseksiettä verotulojen lisäämiseksi.
To boost its productive potential, Luxembourg shouldprimarily address two key challenges in the area of labour market and product market reform.
Tuotantopotentiaalinsa lisäämiseksi Luxemburgin on selviydyttäväkahdesta keskeisestä haasteesta, jotka liittyvät työ- ja hyödykemarkkinauudistukseen.
Thechallenges facing Luxembourg are to:
Luxemburgilla on edessään seuraavat haasteet:
• Increase the low national participation and employment rates, especially for older workers
• alhaisen kansallisen työvoimaosuuden ja etenkin ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen nostaminen
• Improve the business environment and encourage entrepreneurship in order to achieve a morebalanced economic structure
• liiketoimintaympäristön parantaminen ja yrittäjyyden edistäminen talouden rakenteentasapainottamiseksi.
Increase the low national participation and employment rates, especially for older workers
Etenkin ikääntyneiden työntekijöiden alhaisen kansallisen työvoimaosuuden ja työllisyysasteennostaminen
Labour force participation in Luxembourg is below the EU average; the participation rates of olderworkers are particularly low.
Työvoimaosuus jää Luxemburgissa alle EU:n keskitason; etenkin ikääntyneiden työntekijöidentyövoimaosuus on alhainen.
Employment growth has been possible thanks to cross-border workersand increased participation of national prime-age women, while virtually no progress has beenachieved regarding the employment rate of older workers, despite some measures undertaken withthe aim of increasing incentives to remain in the workforce.
Työllisyyden nousun on mahdollistanut rajatyöntekijöiden ja parhaassatyöiässä olevien luxemburgilaisten naisten työvoimaosuuden kasvu, mutta ikääntyneidentyöntekijöiden työllisyysastetta ei ole onnistuttu nostamaan juuri lainkaan, vaikka työmarkkinoillapysymisen kannustimia on pyritty lisäämään.
Mobilising part of the unutilisednational employment potential is of great importance to enhance labour supply and thus provide animpetus to growth.
On erittäin tärkeää saada osa käyttämättömästäkansallisesta työvoimapotentiaalista työmarkkinoille, jotta voidaan lisätä työvoiman tarjontaa jaantaa näin kimmoke kasvuun.
Moreover, postponing withdrawal from the labour market would decreasebenefit dependency, thereby reducing public expenditure on benefits and pensions.
Työmarkkinoilta poistumista lykkäämällä vähennettäisiin myösriippuvuutta etuuksista ja laskettaisiin näin julkisia etuus- ja eläkemenoja.
Incentives toremain in the labour force could be improved by further reforms of early retirement and preretirement schemes.
Työmarkkinoillapysymisen kannustimia voitaisiin parantaa varhaiseläkejärjestelmien lisäuudistuksilla.
Also the effects of the latest revisions in the disability pension scheme shouldbe closely monitored.
Myöstyökyvyttömyyseläkejärjestelmän uusimpien tarkastelujen vaikutuksia olisi seurattava tiiviisti.
Improve the business environment and encourage entrepreneurship in order to achieve a morebalanced economic structure.
Liiketoimintaympäristön parantaminen ja yrittäjyyden edistäminen talouden rakenteentasapainottamiseksi
Regulation in the Luxembourg economy is still fairly high, notably for prices, and the reformaiming at modernising the competition framework has not yet been implemented.
Etenkin hintojen sääntely on Luxemburgin taloudessa edelleen varsin voimakasta, eikä vielä oletoteutettu uudistusta, jolla pyritään uudenaikaistamaan kilpailuympäristöä.
Whilst the highopenness of Luxembourg brings competition from abroad, reforms to adapt domestic competitionpolicy and their follow-up are necessary to maintain the benefits of competitive economicconditions.
Luxemburgin erittäinavoin talous houkuttelee ulkomaista kilpailua, mutta kotimaista kilpailupolitiikkaa mukauttavatuudistukset ja niiden seuranta ovat välttämättömiä, jotta kilpailukykyisen taloustilanteen hyödytvoidaan säilyttää.
Over the last decade, Luxembourg's economy has developed a high degree of specialisation infinancial services.
Luxemburgin talous on viime vuosikymmenen aikana voimakkaasti erikoistunutrahoituspalveluihin.
This situation has been so far beneficial to employment and growth but alsomakes Luxembourg more vulnerable to possible future sector-specific shocks.
Tämä tilanne on toistaiseksi suosinut työllisyyttä ja kasvua, mutta se myös lisää Luxemburgin alttiutta mahdollisille tuleville alakohtaisille häiriöille.
More accent on thedevelopment of small and medium sized enterprises, while strengthening key sectors such asfinancial services and diversifying the economy further, among others through facilitating foreigndirect investment, should contribute to decrease this dependency and raise labour force participationand employment rates.
Painottamalla enemmänpienten ja keskisuurten yritysten kehittämistä, vahvistaen samalla sellaisia avainaloja kuinrahoituspalveluja ja monimuotoistaen taloutta edelleen, muun muassa suoria ulkomaisia sijoituksiahelpottamalla, voitaisiin edistää tällaisen riippuvuuden vähentämistä sekä työvoimaosuuden jatyöllisyysasteen nostamista.
Luxembourg should also vigorously implement all the Employment Recommendations (E-REC),which deal with employment issues in greater detail.
Luxemburgin olisi myös määrätietoisesti pantava täytäntöön kaikki työllisyyttä koskevatsuositukset, joissa käsitellään yksityiskohtaisemmin työllisyyteen liittyviä kysymyksiä.
In order to increase growth potential, it isespecially important for Luxembourg to increase the low national participation and employmentrates, especially for older workers.
Jottavoidaan lisätä kasvupotentiaalia, Luxemburgin on nostettava etenkin ikääntyneiden työntekijöidenalhaista kansallista työvoimaosuutta ja työllisyysastetta.
Review incentives for early and preretirement and ensure appropriate eligibility rules inthe disability pension scheme (GL 16 and E-REC 2).
tarkistaa varhaiseläkkeelle siirtymisen kannustimia ja varmistaa työkyvyttömyyseläkejärjestelmän asianmukaiset kelpoisuusehdot (yleinen suuntaviiva 16 jatyöllisyyttä koskeva suositus 2).
In order to improve the business environment and encourage entrepreneurship to achieve a morebalanced economic structure, Luxembourg is recommended to:
Jotta voidaan parantaa liiketoimintaympäristöä ja edistää yrittäjyyttä talouden rakenteentasapainottamiseksi, suositellaan, että Luxemburg
Fully implement the reforms of competition law and to ensure that competition andregulatory authorities have sufficient independence, resources and power to fulfil theirtasks (GL 9); and Take measures to encourage and facilitate the creation of SMEs and to help those to accessventure capital (GL 11).
panee täysimääräisesti täytäntöön kilpailuoikeuden uudistukset sekä varmistaa, että kilpailuja sääntelyviranomaisilla on riittävä riippumattomuus, voimavarat ja toimivaltuudettehtäviensä hoitamiseen (yleinen suuntaviiva 9), jatoteuttaa toimenpiteitä, joilla kannustetaan ja helpotetaan pk-yritysten perustamista sekäautetaan niitä saamaan riskipääomaa (yleinen suuntaviiva 11).
From the mid-1990s to 2000, the Netherlands enjoyed rates of real GDP growth clearly exceedingthe EU average, while the harmonised unemployment rate declined substantially to the secondlowest level in the EU.
Kokonaistuotannon kasvu ylitti Alankomaissa selvästi EU:n keskitason 1990-luvun puolestavälistäaina vuoteen 2000 asti, ja yhdenmukaistettu työttömyysaste laski huomattavasti ja on nyt EU:ntoiseksi alin.
From 2001 onwards, the economy experienced a marked economicslowdown, which also led to a significant worsening of public finances, and, with some delay, adeterioration in the labour market.
Talous koki selvän laskusuhdanteen vuodesta 2001 lähtien, mikä heikensihuomattavasti myös julkista taloutta ja tietyllä viipeellä työmarkkinoita.