natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Host country knowledge: In the current context of increased mobility and migration, mastering the national language(s) is fundamental to integrating successfully and playing an active role in society.
Isäntämaan tuntemus: Nykyisin on liikkuvuuden ja maahanmuuton lisääntyessä olennaista osata isäntämaan kieliä, jotta kotoutuminen onnistuu ja jotta aktiivinen toiminta yhteiskunnassa on mahdollista.
The 2008 strategy is clearly conducive to the idea that non-native speakers, whether migrants or Europeans living in another Member State, should speak the language of the host country.
Vuoden 2008 strategiassa asetutaan selvästi sen ajatuksen kannalle, että maassa asuvien vieraskielisten – niin maahanmuuttajien kuin muista EU-maista tulevienkin – olisi kyettävä puhumaan isäntämaan kieltä.
Ambassadors: The members of the Maalouf Group, appointed ‘ambassadors of multilingualism’, continue to promote their vision of multilingualism as an enabler of the fundamental values of the European Union: democracy, peace and respect for linguistic and cultural diversity.
Kielilähettiläät: Maaloufin ryhmän jäsenet, jotka on nimitetty ”monikielisyyden lähettiläiksi”, edistävät jatkossakin näkemystään monikielisyydestä keinona, jolla voidaan toteuttaa Euroopan unionin perusarvoja eli demokratiaa, rauhaa sekä kielellisen ja kulttuurisen moninaisuuden arvostamista.
It is up to individual Member States to decide how to run their schools and courses.
Kouluasioista ja kursseista päättäminen on kunkin EU-maan oma asia.
However, the European Commission can help them tackle the challenges of linguistic diversity by supporting and coordinating action and adding a European dimension to learning.
Euroopan komissio voi kuitenkin auttaa niitä ratkaisemaan kielelliseen monimuotoisuuteen liittyviä ongelmia tukemalla ja koordinoimalla toimintaa ja tuomalla opiskeluun ”eurooppalaisen ulottuvuuden”.
The relationship between the Commission and Member States is based on the so-called ‘open method of coordination’.
Komission ja EU-maiden suhde perustuu niin kutsuttuun avoimeen koordinointimenetelmään.
Instead of legislation, the Commission draws up guidelines and indicators, and promotes benchmarking and the sharing of best practice.
Sen sijaan että säädettäisiin lakeja, komissio laatii ohjeita ja indikaattoreita ja edistää vertailuarvojen käyttöä ja parhaiden toimintamallien vaihtoa.
A basis for further improvement: In 2007, a review of the action plan to promote language learning and linguistic diversity considered broadening its scope.
Pohjaa jatkotoimille: Kun kielten oppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämistä koskevaa toimintasuunnitelmaa tarkasteltiin uudelleen vuonna 2007, esiin tuli sen laajentaminen.
The review stressed the need to boost motivation, to make a greater variety of languages available to a greater variety of learners, including vocational students, and to improve the quality and appeal of courses, incorporating informal, learning methods using TV, the Internet and other media.
Tällöin korostettiin ihmisten motivoimista, suuremman kielivalikoiman tarjoamista monimuotoisemmalle opiskelijakunnalle (myös ammattiin opiskeleville), kurssien laadun ja houkuttavuuden parantamista ja arkioppimista, jossa hyödynnetään televisiota, internetiä ja muuta mediaa.
A renewed commitment: By endorsing the 2008 strategy, Member States in the Council committed themselves to a fresh series of ambitious goals.
Edelleen asian takana: Antamalla tukensa vuoden 2008 strategialle neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltiot sitoutuivat uusiin, pitkälle tähtääviin tavoitteisiin.
This was underpinned, for the first time, by opinions issued by all of the European institutions, with the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions all recognising the need for better cooperation.
Asialle antoivat lausunnoillaan tukensa ensi kertaa kaikki EU:n toimielimet: Euroopan parlamentti, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea katsoivat, että yhteistyötä on parannettava.
The practical side: To support the Member States, the European Commission will draw up an inventory of best practice in language learning and teaching and make it publicly available.
Katsaus: Komissio kokoaa jäsenvaltioiden tueksi luettelon parhaista kielten opiskeluun ja opetukseen liittyvistä toimintamalleista ja julkaisee sen.
Lifelong learning as a reality: The 2008 strategy paper argues that languages are vital skills in the modern world.
Elinikäisestä oppimisesta totta: Vuoden 2008 strategiassa kielitaitoa pidetään olennaisena taitona nykymaailmassa.
While strongly encouraging an ambitious approach to the twolanguage goal, the Commission stresses that language learning should not stop at the school gates.
Komissio tukee vahvasti kahden vieraan kielen kunnianhimoista tavoitetta mutta korostaa, ettei kieltenopiskelun pitäisi päättyä koulunkäynnin päättyessä.
Languages should not be left to schoolchildren and linguists: students in vocational and non-linguistic courses and adult learners also need courses tailored to their needs.
Kielet eivät kuulu pelkästään koululaisten ja kielitieteilijöiden elämään, vaan myös ammattiin opiskelevat, muita kuin kieliaineita opiskelevat ja aikuisopiskelijat tarvitsevat heidän tarpeisiinsa räätälöityä kieltenopetusta.
One idea is a new approach including passive or partial language skills, to further the Commission policy of opening opportunities to society as a whole.
Uutena ajatuksena on tuotu esiin passiivinen ja osittainen kielitaito – se sopisi hyvin komission tavoitteeseen tarjota mahdollisuuksia yhteiskunnan kaikille jäsenille.
The objective: There has been rapid growth in language learning and already more than half of all pupils have two foreign languages in their curriculum, but a great deal remains to be done to really eect change.
Tavoite: Kieltenopiskelu on lisääntynyt nopeasti. Tätä nykyä jo yli puolet oppilaista lukee kahta vierasta kieltä, mutta tilanteen todelliseen muuttamiseen tarvitaan vielä paljon.
It has been accepted that early language learning can be a key basis for building language abilities later in a school career.
Yleisesti tunnustetaan, että varhaisessa vaiheessa aloitettu kieltenopiskelu voi olennaisesti auttaa kielellisten taitojen kehittymisessä koulunkäynnin edetessä pidemmälle.
Assisting progress: The Commission has devised indicators to help Member States chart their progress, and has proposed a new target for language learning: at least 80 % of pupils in lower secondary education should be taught at least two foreign languages by 2020.
Tukea edistymiselle: Komissio on laatinut indikaattoreita, joiden avulla jäsenvaltiot voivat mitata edistymistään. Kieltenopiskelulle se on ehdottanut uutta tavoitetta: vuoteen 2020 mennessä pitäisi vähintään 80 prosentille alemman keskiasteen oppilaista opettaa ainakin kahta vierasta kieltä.
Investing in language learning: The ‘Lifelong learning’ programme assists Member States in their eorts, promoting projects and networks and supporting the spread of good practice.
Investoidaan kieltenopiskeluun: Elinikäisen oppimisen ohjelma avustaa jäsenvaltioita niiden toimissa. Siitä tuetaan projekteja ja verkostoja ja hyvien toimintamallien levittämistä.
Funding for language projects in this programme has increased by 66 %, and in 2007 it was extended to include all ocial, regional and minority languages.
Ohjelmasta myönnettävä rahoitus kieliprojekteille on kasvanut kahdella kolmanneksella, ja vuonna 2007 sen piiriin otettiin kaikki viralliset, alueelliset ja vähemmistökielet.
High Level Group on Multilingualism: A group of experts from across Europe was set up in response to the 2005 communication ‘A new framework strategy for multilingualism’ to provide support and advice on developing initiatives, as well as fresh impetus and ideas on a comprehensive approach to multilingualism in the European Union.
Monikielisyyttä käsittelevä korkean tason työryhmä: Vuonna 2005 annetun tiedonannon Uusi monikielisyyden puitestrategia pohjalta perustettiin asiantuntijoista eri puolilta Eurooppaa koostuva ryhmä antamaan tukea ja neuvoja erilaisten aloitteiden laatimiseen samoin kuin tuoretta puhtia ja tuoreita ajatuksia sen pohtimiseen, millaisella kattavalla tavalla monikielisyyttä pitäisi Euroopan unionissa lähestyä.
Their findings focused on: the importance of raising awareness of and enhancing the motivation to learn languages; the potential oered by the media for evoking, enhancing and sustaining motivation for language learning; languages for business; new trends and needs in interpretation and translation; regional and minority languages; and research into multilingualism.
Ryhmä tähdensi erityisesti seuraavia seikkoja: kieltenopiskelun näkyvyyden ja siihen motivoimisen lisäämistä, viestinten tarjoamia mahdollisuuksia kieltenopiskelumotivaation herättämisessä, parantamisessa ja ylläpitämisessä, kielten merkitystä yritystoiminnassa, uusia suuntauksia ja tarpeita tulkkauksessa ja kääntämisessä, alue- ja vähemmistökieliä sekä monikielisyyteen liittyvää tutkimustyötä.
The business world often seems to rely on just one language for communication.
Yritykset tapaavat käyttää viestinnässään pelkästään yhtä kieltä.
Yet consumers, whether mono- or multilingual, prefer to be addressed in their own language, and however international markets have become, firms will mainly attract new customers locally.
Kuluttajat – osaavatpa he vieraita kieliä tai eivät – haluavat kuitenkin mieluiten asioida omalla kielellään, ja vaikka yritykset toimivat kuinka kansainvälisillä markkinoilla hyvänsä, uusia asiakkaita ne saavat lähinnä paikallisesti.
New markets through multilingualism: The main conclusions of a survey financed by the European Commission and presented in spring 2007 show that, without language skills, firms are missing opportunities.
Monikielisyys avaa uusia markkinoita: Jos yrityksessä ei ole kielitaitoa, se menettää liiketoimintamahdollisuuksia. Tämä oli keskeinen päätelmä Euroopan komission teettämässä selvityksessä, jonka tulokset esitettiin keväällä 2007.
It is estimated that 11 % of exporting European small and medium-sized enterprises (SMEs) (945 000 companies) are losing contracts because of language barriers.
Arviolta 11 prosenttia vientiä harjoittavista eurooppalaisista pk-yrityksistä (945 000 yritystä) menettää sopimuksia kielimuurin vuoksi.
A more active investment in languages — appointing native speakers, recruiting staff with language skills, or using translators and interpreters — would boost European business to an extent clearly outweighing any additional burden or cost.
Eurooppalaisten yritysten kannattaisi investoida kieliin aktiivisemmin – palkata vieraita kieliä äidinkielenään puhuvia työntekijöitä ja yleensäkin kielitaitoista väkeä tai käyttää kääntäjien ja tulkkien palveluksia.
Languages boost competitiveness: In order to increase the awareness of business stakeholders of the key role of multilingualism for economic competitiveness, the Commission organised, later in 2007, a conference entitled ‘Languages mean business’.
Kielet parantavat kilpailukykyä: Komissio järjesti loppuvuodesta 2007 Kielet ja liiketoiminta -aiheisen konferenssin, jolla se halusi saada yritykset oivaltamaan monikielisyyden keskeisen merkityksen kilpailukyvylle.
To take these ideas forward, a group of leading business representatives was set up to examine how to turn Europe’s languages into a competitive advantage.
Sitä varten perustettiin johtavista liikemaailman edustajista koostuva työryhmä selvittelemään, miten Euroopan kielistä saadaan kilpailuetu.
Their report, presented in 2008, recommends that national governments promote the learning of a wide range of languages, and that national, regional and local bodies support companies’ eorts to improve language management strategies.
Ryhmä suositteli vuonna 2008 esittämässään raportissa, että valtiot ryhtyvät edistämään monipuolisen kielitaidon hankkimista ja että keskus-, alue- ja paikallishallinnon elimet tukevat yrityksiä niiden pyrkiessä parantamaan kielistrategioitaan.
It suggested expanding current exchange programmes to cater for new target groups, in conjunction with a more proactive and inventive approach from individual companies themselves.
Nykyisiä vaihto-ohjelmia olisi laajennettava uusiin kohderyhmiin ja yksittäisten yritysten olisi huolehdittava näistä kysymyksistä entistä ennakoivammalla ja luovemmalla tavalla.
A platform for exchange: Acting on one of the key recommendations, the Commission plans to set up a permanent European platform on languages for business in autumn 2009.
Keskustelufoorumi: Komissio aikoo ryhmän keskeisen suosituksen pohjalta perustaa syksyllä 2009 yrityksiä ja kieliä käsittelevän pysyvän eurooppalaisen foorumin.
This will give business, trade unions, chambers of commerce, schools and education authorities a forum to discuss best practice in addressing the mismatch between business needs and education provision.
Foorumilla yritykset, ammattiliitot, kauppakamarit, koulut ja opetusviranomaiset voivat keskustella parhaista tavoista saada yritysten tarpeet ja koulutustarjonta kohtaamaan.
Ideas being examined include extending mobility programmes so new groups have an opportunity to practise language skills in real-life situations, and promoting Internet-based translation tools for small firms with limited access to multilingual sta.
Pohdittavina ovat esimerkiksi liikkuvuusohjelmien laajentaminen, niin että yhä useammat kohderyhmät saisivat tilaisuuden harjoitella kielitaitoaan aidoissa tilanteissa, samoin kuin internetpohjaisten käännöstyökalujen käyttö pienissä yrityksissä, joiden on hankala saada monikielistä henkilökuntaa.
Language learning is not an aim in itself but should provide prospects for each individual.
Kielitaidon hankkimisen ei pitäisi jäädä vain kielitaidon hankkimiseen, vaan sen pitäisi avata uusia mahdollisuuksia.
For this reason, the 2008 strategy paper also argues that multilingualism can unlock the full potential of the single market in terms of better jobs and prosperity.
Vuoden 2008 strategiassa uskotaankin, että monikielisyyden kautta yhtenäismarkkinat voivat toteuttaa koko potentiaaliaan parempien työpaikkojen ja vaurauden luomisessa.
Mobility meets languages: Worker mobility in Europe is already a reality for the 2 % of working-age citizens who live and work in another Member State.
Muuttaja tarvitsee kieliä: Työhön liittyvä muuttaminen on täyttä totta jo kahdelle prosentille työikäisistä EU-maiden kansalaisista: niin moni on muuttanut asumaan ja työskentelemään toiseen EU-maa-han.
The barrier most cited as holding others back from seeking fresh opportunities is that they or their families lack language skills.
Useimmin mainittu este uusien mahdollisuuksien perään lähtemiselle on oma tai perheenjäsenten puutteellinen kielitaito.
So the Commission is encouraging full use of exchanges, partnerships and e-twinning in education and training programmes.
Siksi komissio rohkaiseekin ihmisiä hyödyntämään niitä mahdollisuuksia, joita erilaiset vaihto- ja kumppanuusjärjestelyt ja koulutusalan ohjelmien sähköinen ystävyyskoulutoiminta tarjoavat.
Mobility schemes such as those supported by the ‘Lifelong learning’ and ‘Youth in action’ programmes are fruitful, but should be more widely available.
Esimerkiksi elinikäisen oppimisen ohjelmasta ja Nuoriso-toimintaohjelmasta tuettuja liikkuvuusjärjestelyjä olisi tarjottava laajemmin.
Increased employability for everyone: The European Commission has started a permanent campaign to raise awareness of the added value of language learning for employability: anyone who has more than one foreign language and demonstrates the intercultural skills that this brings has more chances of obtaining a better job.
Työllistettävyys paranee: Euroopan komissio on käynnistänyt jatkuvan kampanjan, jossa tuodaan esiin kieltenopiskelun työllistettävyyttä parantavaa vaikutusta. Jos osaa useampaa kuin yhtä vierasta kieltä ja jos on hankkinut kielitaitoon perustuvat monikulttuuriset taidot, mahdollisuudet saada parempi työpaikka paranevat.
Migrants’ potential: There are almost twice as many non-EU migrants in Member States as there are migrants from other EU countries.
Maahanmuuttajien potentiaali: EU:n ulkopuolelta tulleita maahanmuuttajia on EU-maissa lähes kaksi kertaa niin paljon kuin toisista EU-maista tulleita.
These workers often have to struggle to acquire the language skills they need to find employment and fully integrate into a new society.
Nämä työntekijät joutuvat usein näkemään paljon vaivaa hankkiakseen sellaisen kielitaidon, jota työpaikan saaminen ja täysi kotoutuminen uuteen yhteiskuntaan edellyttävät.
Eorts to increase language knowledge must stretch beyond schoolchildren to all family members.
Kielitaidon parantamiseen tähtäävät toimet olisi ulotettava koululaisten lisäksi kaikkiin perheenjäseniin.
The Commission has seen good examples in some Member States which others could learn from.
Komission tiedossa on hyviä esimerkkejä joissakin maissa toteutetuista toimista, joista muut voisivat ottaa oppia.
Providing multilingual services and promoting dialogue provide broader social and economic benefits to the community as a whole.
Monikielisten palvelujen tarjoaminen ja kanssakäymisen edistäminen tuovat koko yhteiskunnalle laajaa sosiaalista ja taloudellista hyötyä.
Migrants are also a precious source of language skills for contacts in a globalised world.
Maahanmuuttajilla on lisäksi arvokasta kielitaitoa, jota voidaan hyödyntää, kun solmitaan kontakteja globaalistuvassa maailmassa.
Access to literature in another language is a key to becoming familiar with wider aspects of culture and thought.
Lukemalla vieraskielistä kirjallisuutta pääsee tutustumaan syvemmin senkieliseen kulttuuriin ja ajatteluun.
As the Maalouf Group rightly pointed out, learning a language that is close to one’s heart is a gateway to understanding its history, culture and people.
Maaloufin ryhmä huomauttikin oikeutetusti, että omaa sydäntä lähellä olevan kielen opetteleminen avaa tien senkielisen historian, kulttuurin ja kansan ymmärtämiseen.
That is why the Commission has put such an emphasis on translation.
Siksi komissio painottaa kääntämistä niin voimakkaasti.
Facilitating access to culture: ‘Translation is the language of Europe’, as Umberto Eco famously said.
Kulttuuri helpommin ulottuville: Umberto Eco on sanonut, että kääntäminen on Euroopan kieli.
Literary translation receives funding under cultural policy, as it communicates Europe’s cultural heritage and promotes intercultural dialogue.
Kulttuuripolitiikalla rahoitetaan kirjallisuuden kääntämistä, koska kääntäminen välittää Euroopan kulttuuriperintöä laajemmalle ja edistää kulttuurienvälistä kanssakäymistä.
The Commission’s ‘Culture’ programme (2007–13) has already helped to finance the translation of several thousand works of literature, the EU being one of the most important financers of literary translation in Europe.
Komission Kulttuuri-ohjelmasta (2007–2013) on jo tähän mennessä tarjottu rahoitusapua usean tuhannen kaunokirjallisen teoksen kääntämiseen. EU kuuluukin tärkeimpiin kirjallisuuden kääntämisen rahoittajiin Euroopassa.
The European debate: Literary translation is clearly also related to wider multilingualism policy: it is the most direct way of abolishing language barriers and building bridges between people and languages.
Euroopan laajuinen keskustelu: Kirjallisuuden kääntäminen liittyy selvästi myös laajempaan monikielisyyspolitiikkaan: se on suorin tapa murtaa kielimuureja ja rakentaa siltoja kansojen ja kielten välille.
In November 2008, the Commission invited eminent writers, translators, publishers, academics and journalists, but also filmmakers and theatre producers, to an event attended by the President, Mr Barroso.
Komissio kutsui marraskuussa 2008 eturivin kirjailijoita, kääntäjiä, julkaisijoita, tiedemaailman edustajia, toimittajia sekä elokuvantekijöitä ja teatteriproduktioiden tuottajia erityiseen tapahtumaan, johon osallistui myös komission puheenjohtaja Barroso.
This provided ideas and suggestions for a conference on the same subject in April 2009.
Tapaamisessa saatiin ajatuksia ja ehdotuksia samasta aiheesta huhtikuussa 2009 pidettävää konferenssia varten.
The aim is to launch a Europe-wide debate on literary translation, which — in addition to being a sizeable industry — aids integration and communication between Europe’s cultures.
Tarkoituksena on virittää Euroopan laajuista keskustelua kirjallisuuden kääntämisestä. Tämä suurehko toimiala edistää integroitumista ja Euroopan kulttuurien välistä kanssakäymistä.
Professionals from very dierent backgrounds will reflect upon the many aspects of translation and the role of translators as ‘cultural mediators’.
Keskustelussa hyvinkin erilaisia taustoja edustavat asiantuntijat pohtivat kääntämistä eri näkökulmista ja kääntäjien roolia kulttuurin välittäjinä.
Young translators: Aiming at attracting young people to the profession of translation, while oering them the challenge of a European competition, the European Commission launched, in 2007, a yearly contest called Juvenes Translatores.
Nuoret kääntäjät: Euroopan komissio käynnisti vuonna 2007 vuotuisen Juvenes Translatores -kilpailun, jolla halutaan houkutella nuoria kääntäjän ammattiin tarjoamalla heille mahdollisuus osallistua Euroopan laajuiseen kilpailuun.
The successful implementation of this project revealed a great interest in foreign languages among young people in secondary schools.
Kilpailun saama suosio osoittaa, että lukioikäiset näyttävät olevan erittäin kiinnostuneita vieraista kielistä.
The Commission believes that multilingualism should serve the citizen: languages should be for all and not just for the élite.
Komissio lähtee siitä, että monikielisyyden pitäisi palvella kansalaisia – kielet kuuluvat kaikille, eivät vain eliitille.
Professionals with language skills and trained interpreters help the institutions of multilingual societies to function.
Kielitaitoiset ammattilaiset ja koulutetut tulkit auttavat monikielisten yhteiskuntien laitoksia toimimaan.
They support migrant communities in courts, hospitals, police and immigration services, and thus contribute to safeguarding human and democratic rights.
He tukevat maahanmuuttajia tuomioistuimissa, sairaaloissa ja asioinnissa poliisin ja maahanmuuttoviranomaisten kanssa ja auttavat näin suojaamaan ihmisoikeuksia ja demokratiaan kuuluvia oikeuksia.
The local dimension: To take a practical example: some cities and resorts in Europe have considerable experience of coping with the needs of tourists and foreign workers and students.
Paikallistasolla: Otetaan käytännön esimerkki. Euroopassa on kaupunkeja ja muita kohteita, joissa on paljon kokemusta vastaamisesta turistien sekä ulkomaisten työläisten ja opiskelijoiden tarpeisiin.
Basic information is available in dierent languages, and multilingual speakers act as mediators and interpreters, providing ready access and easing integration.
Perustietoja tarjotaan usealla eri kielellä, ja kielitaitoiset välittäjät ja tulkit auttavat asioimisessa ja kotoutumisessa.
The Commission encourages such initiatives, and supports the dissemination of good practice in this area.
Komissio kannattaa tällaisia toimia ja tukee niihin liittyvien hyvien toimintamallien vaihtoa.
Similarly, the Commission has advised national contact points set up under the services directive to inform service providers and clients in a range of dierent languages.
Komissio on kehottanut palveludirektiivin mukaisesti perustettuja kansallisia yhteyspisteitä antamaan palveluntarjoajille ja asiakkaille tietoja usealla kielellä.
Legal interpretation: In certain situations it is crucial to have proper language assistance to protect essential rights.
Oikeudellinen tulkkaus: Joissain tapauksissa olennaisten oikeuksien suojaamiseen tarvitaan välttämättä asianmukaista kielellistä apua.
Increased mobility means that lawsuits in Europe frequently involve people with limited skills in the language of the court.
Kun ihmisten liikkuvuus Euroopassa lisääntyy, lisääntyvät myös oikeusjutut, joissa joku osapuoli ei täysin osaa oikeudessa käytettävää kieltä.