natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The conceptual work related to the compilation of the HICP for the euro area is carried out by the European Commission (Eurostat) in close liaison with the national statistical institutes.
Euroalueen YKHI-indeksien muodostamiseen liittyvästä käsitteiden määrittelystä vastaa Euroopan komissio (Eurostat) läheisessä yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa.
As key users, the ECB and its forerunner, the EMI, have been closely involved in this work.
YKHIn keskeisinä käyttäjinä EKP ja sen edeltäjä EMI ovat olleet tiiviisti mukana tässä työssä.
The HICP data released by Eurostat are available from January 1995 onwards.
Eurostatin julkaisemia YKHI-tilastoja on saatavissa tammikuusta 1995 eteenpäin.
processed and unprocessed foods, because prices for the latter are strongly influenced by factors such as weather conditions and seasonal patterns, while such factors have less of an impact on processed food prices.
tomien elintarvikkeiden hintoihin, koska jalostamattomien elintarvikkeiden hintoihin vaikuttavat huomattavasti sääolojen ja kausivaihtelun kaltaiset tekijät, joiden vaikutus jalostettujen elintarvikkeiden hintoihin on vähäisempi.
Services prices are subdivided into five components which, on account of different market conditions, typically show differences in their respective developments.
Palvelujen hinnat on jaettu viiteen alaerään, joiden kehityksessä näkyvät tyypillisesti eri markkinatilanteiden väliset erot.
As a result of its harmonisation and statistical improvements aimed at enhancing its accuracy, reliability and timeliness, the HICP has become a high-quality, international-standard price index and a broadly comparable indicator across countries.
Vuoden 2007 kulutusmenojen painojen perusteella hyödykkeet muodostivat 59,1 % ja palvelut 40,8 % YKHIstä (ks. taulukko).YKHIn kokonaisindeksin erittely sen pääeriin auttaa näkemään, miten eri taloudelliset tekijät ovat vaikuttaneet kuluttajahintojen kehitykseen.
Nevertheless, improvements are still being made in various fields.
Elintarvikkeiden hinnat taas jaotellaan jalostettujen ja jalostamat-
Based on consumer expenditure weights applicable for 2007, goods account for 59.1 % and services for 40.8 % of the HICP (see the table below). A breakdown of the overall HICP into individual components makes it easier to see the various economic factors that have an impact on consumer price developments.
Yhdenmukaistaminen ja YKHIä koskevan tilastoinnin hiominen indeksin tarkkuuden, luotettavuuden ja ajantasaisuuden parantamiseksi ovat tehneet YKHIstä korkealaatuisen, kansainväliset standardit täyttävän hintaindeksin, joka on yleisesti ottaen maittain vertailukelpoinen indikaattori.
For example, developments in the energy price component are closely related to oil price movements.
Sitä parannellaan kuitenkin edelleen monin tavoin.
TABLE WEIGHTS OF THE MAIN EURO AREA HICP COMPONENTS APPLICABLE FOR 2007
TAULUKKO EUROALUEEN YKHIN KESKEISTEN ERIEN PAINOT VUONNA 2007
Overall index
Kokonaisindeksi
Goods prices Unprocessed food Processed food Non-energy industrial goods Energy
Hyödykkeiden hinnat Jalostamattomat elintarvikkeet Jalostetut elintarvikkeet Muut teollisuustuotteet kuin energia Energia
Services Housing services Transport Communication Recreation and personal services Miscellaneous
Miksi inflaatiovauhti pyritään pitämään alle 2 prosentissa mutta kuitenkin lähellä kahta prosenttia?
Reasons for aiming at inflation rates of below but close to 2 % By referring to “an increase in the HICP of below 2 %”, the definition makes it clear that both inflation above 2 % and deflation (i.e. declines in the price level) are inconsistent with price stability.
Näin tehdään selväksi, että niin kahta prosenttia nopeampi inflaatiovauhti kuin deflaatiokin (eli hintatason lasku) ovat ristiriidassa hintavakauden määritelmän kanssa.
In this respect, the explicit indication by the ECB to aim to maintain the inflation rate at a level below but close to 2 % signals its commitment to provide an adequate margin to avoid the risks of deflation (see Section 3.1 and also Box 5.4).
EKP:n selkeästi ilmaisema tavoite pyrkiä pitämään inflaatiovauhti alle 2 prosentissa mutta kuitenkin lähellä kahta prosenttia kertoo sen sitoumuksesta tarjota riittävä turvamarginaali deflaatioriskejä vastaan (ks. osa 3.1 sekä kehikko 5.4).
* Figures may not add up due to rounding.
* Pyöristysten vuoksi yhteenlaskut eivät välttämättä täsmää.
BOX 5.4 A SAFETY MARGIN AGAINST DEFLATION
KEHIKKO 5.4 TURVAMARGINAALI DEFLAATIOTA VASTAAN
Referring to an “increase in the HICP of below but close to 2 %” provides a safety margin against deflation.
Tähtäämällä siihen, että YKHI-inflaatiovauhti on alle 2 % mutta kuitenkin lähellä kahta prosenttia, säilytetään turvamarginaali deflaatiota vastaan.
While deflation implies similar costs for the economy as inflation, it is particularly important that deflation is avoided because, once it occurs, it may become entrenched as a result of the fact that nominal interest rates cannot fall below zero as, normally, nobody would be willing to lend money to someone else when he expects less money to be returned to him after a certain period.
onnistumaan, sillä käteisen rahan hallussapito olisi tuolloin parempi vaihtoehto kuin antolainaus tai rahojen tallettaminen negatiivisella korolla. Vaikka jotkin rahapoliittiset toimet ovat mahdollisia myös nimelliskorkojen ollessa nollassa, tällaisten toimien tehokkuudesta ei ole täyttä varmuutta.
In a deflationary environment, monetary policy may therefore not be able to sufficiently stimulate aggregate demand by using its interest rate instrument.
Siksi rahapolitiikassa on hyvä säilyttää turvamarginaali deflaatiota vastaan.
Any attempt to bring the nominal interest rate below zero would fail, as the public would prefer to have cash rather than to lend or hold deposits at a negative rate.
Deflaatiosta aiheutuu taloudelle samankaltaisia kustannuksia kuin inflaatiostakin. Deflaation välttäminen on kuitenkin erityisen tärkeää siksi, että siitä on vaikea päästä eroon.
Although some monetary policy actions can still be carried out even when nominal interest rates are at zero, the effectiveness of these alternative policies is not fully certain.
Deflaation vallitessa rahapolitiikka ei siis välttämättä pysty piristämään kokonaiskysyntää riittävästi koronmuutoksilla.
It is thus preferable for monetary policy to have a safety margin against deflation.
Yritykset laskea nimelliskorko nollan alapuolelle olisivat tuomittuja epä-
By aiming at “an increase of the HICP of below but close to 2 %”, a possible measurement bias in the HICP and the potential implications of inflation differentials in the euro area are also taken into account.
Tähtäämällä siihen, että YKHI-inflaatiovauhti on alle 2 % mutta kuitenkin lähellä kahta prosenttia, otetaan myös huomioon YKHIin mahdollisesti sisältyvä mittausharha ja inflaatioerot euroalueella.
The mediumterm orientation Finally, a key aspect of the ECB’s monetary policy is that it aims to pursue price stability “over the medium term”.
Keskipitkän aikavälin lähestymistapa Eräs olennainen osa EKP:n rahapolitiikkaa on, että hintavakauden tavoitteeseen pyritään "keskipitkällä aikavälillä".
As outlined above, this reflects the consensus that monetary policy cannot, and therefore should not, aim to attempt to fine-tune developments in prices or inflation over short horizons of a few weeks or months (see also Section 4.4).
Kuten edellä todettiin, tämä heijastaa laajaa yksimielisyyttä siitä, että rahapolitiikalla ei voida eikä sillä näin ollen pidäkään pyrkiä hintakehityksen tai inflaation hienosäätöön vain muutamien viikkojen tai kuukausien pituisella lyhyellä aikavälillä (ks. myös osa 4.4).
Changes in monetary policy only affect prices with a time lag, and the magnitude of the eventual impact is uncertain.
Rahapolitiikan muutokset vaikuttavat hintoihin vasta viipeellä, eikä mahdollisen vaikutuksen voimakkuudesta ole varmuutta.
This implies that monetary policy cannot offset all unanticipated disturbances to the price level.
Rahapolitiikalla ei siis pystytä torjumaan kaikkia hintatasoon kohdistuvia odottamattomia häiriöitä.
Some shortterm volatility in inflation is therefore inevitable.
Inflaatio vaihtelee sen vuoksi väistämättä jonkin verran lyhyellä aikavälillä.
BOX 5.5 THE MEDIUM-TERM ORIENTATION OF THE ECB’S MONETARY POLICY
KEHIKKO 5.5 EKP:N RAHAPOLITIIKAN KESKIPITKÄN AIKAVÄLIN NÄKÖKULMA
An economy is continuously subject to largely unforeseeable shocks that also affect price developments.
Talouteen kohdistuu koko ajan sokkeja, joita on lähes mahdoton ennakoida ja jotka vaikuttavat myös hintakehitykseen.
At the same time, monetary policy can only affect price developments with significant time lags, which are variable and, like most economic relationships, highly uncertain.
Rahapolitiikka pystyy vaikuttamaan hintakehitykseen vain huomattavalla viipeellä. Nämä viipeet ovat vaihtelevia, ja niihin liittyy huomattavaa epävarmuutta, kuten taloudellisiin riippuvuussuhteisiin yleensä.
Against this background, it would be impossible for any central bank to keep inflation at a specific point target at all times or to bring it back to a desired level within a very short period of time.
Ei siis ole mahdollista, että keskuspankki pitäisi inflaatiovauhdin jonkin täsmällisen inflaatiotavoitteen mukaisena jatkuvasti tai pystyisi palauttamaan sen nopeasti toivottuun lukemaan.
Consequently, monetary policy needs to act in a forward-looking manner and can only maintain price stability over longer periods of time. This is the reasoning that lies at the core of the ECB’s mediumterm orientation.
Rahapolitiikan on siksi toimittava ennakoivasti, ja se pystyy ylläpitämään hintavakautta vain pitemmällä aikavälillä.Tämä on keskeinen syy siihen, että EKP:n rahapolitiikkaa harjoitetaan keskipitkällä aikavälillä.
monetary policy, since the transmission mechanism spans a variable, uncertain period of time. An excessively aggressive policy response to restore price stability within a very short time span may, under these circumstances, risk incurring a significant cost in terms of output and employment volatility which, over a longer horizon, could also affect price developments.
Käsite "keskipitkä aikaväli" jättää tarkoituksella jonkin verran liikkumavaraa tarkan aikataulun suhteen.Tämä kuvastaa sitä, että ei ole suositeltavaa määritellä etu- käteen jotakin täsmällistä ajanjaksoa, jota silmällä pitäen rahapolitiikkaa harjoitettaisiin, sillä rahapolitiikan välittymismekanismi toimii vaihtelevalla ja tuntemattomalla viipeellä.
In these cases, it is widely recognised that a gradual response of monetary policy is appropriate both to avoid unnecessarily high volatility in real activity and to maintain price stability over a longer horizon.
Jos liian aggressiivisella rahapolitiikalla pyritään näissä olosuhteissa palauttamaan hintavakaus hyvin nopeasti, on olemassa vaara, että syntyy merkittäviä kustannuksia tuotannon ja työllisyyden heilahteluiden myötä.
Thus, the mediumterm orientation also gives the ECB the flexibility required to respond in an appropriate manner to the different economic shocks that might occur.
Pidemmällä aikavälillä tämä saattaisi vaikuttaa myös hintakehitykseen.
At the same time, it should be clear that, from an ex post perspective, the ECB can be held accountable only for trends in inflation.
Yleisesti ollaankin sitä mieltä, että näissä olosuhteissa rahapolitiikan tulee reagoida asteittain, jotta sekä vältytään tarpeettomalta tuotannon heilahtelulta että säilytetään hintavakaus pitemmällä aikavälillä.
The “medium term” notion deliberately retains some flexibility with regard to an exact time frame.
Keskipitkän aikavälin näkökulma antaa siis lisäksi EKP:lle joustovaraa, jotta se voi reagoida oikein erilaisiin mahdollisesti ilmeneviin taloudellisiin sokkeihin.
This reflects the fact that it is not advisable to specify ex ante a precise horizon for the conduct of
Jälkikäteen EKP:tä voidaan kuitenkin pitää tilivelvollisena ainoastaan inflaatiotrendin suhteen.
THE TWO PILLARS OF THE ECB’S MONETARY POLICY STRATEGY
EKP:N RAHAPOLITIIKAN STRATEGIAN KAKSI PILARIA
The two-pillar framework is a tool for organising information … The ECB’s approach to organising, evaluating and crosschecking the information relevant for assessing the risks to price stability is based on two analytical perspectives, referred to as the two “pillars”.
Rakenne on hyödyllinen tietojen järjestämisessä, ... EKP järjestää, arvioi ja vertailee hintavakauteen kohdistuvien riskien arvioinnissa käytettäviä tietoja kahdesta analyyttisestä näkökulmasta, joita on kutsuttu myös kahdeksi pilariksi.
… to ensure that no relevant information is lost The two-pillar approach is designed to ensure that all relevant information is used in the assessment of the risks to price stability and that appropriate attention is paid to different perspectives and the crosschecking of information in order to come to an overall judgement of the risks to price stability.
... joilla varmistetaan, että kaikki tärkeät tiedot otetaan huomioon. Tällä rakenteella halutaan varmistaa, että kaikki tärkeä tieto otetaan huomioon hintavakauteen kohdistuvia riskejä arvioitaessa, että eri näkökulmat otetaan asianmukaisesti huomioon ja että tietojen johdonmukaisuus tarkastetaan tehtäessä kokonaisarvioita hintavakauteen kohdistuvista riskeistä.
It represents, and conveys to the public, the notion of diversified analysis and ensures robust decisionmaking based on different analytical perspectives.
Jako kahteen eri analyysiin kertoo suurelle yleisölle analyysin monimuotoisuudesta ja varmistaa useita analyyttisia lähestymistapoja hyödyntävän luotettavan päätöksenteon.
Price developments are influenced largely by the interplay of supply and demand in the goods, services and factor markets.
Hintakehitykseen vaikuttaa huomattavasti kysynnän ja tarjonnan vuorovaikutus hyödyke, palveluja tuotannontekijämarkkinoilla.
ECONOMIC ANALYSIS
TALOUDELLINEN ANALYYSI
The first perspective is aimed at assessing the short to mediumterm determinants of price developments, with a focus on real activity and financial conditions in the economy.
Ensimmäisen näkökulman tarkoituksena on arvioida hintakehitykseen lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä vaikuttavia tekijöitä, ja siinä keskitytään reaaliseen talouskehitykseen ja rahoitusoloihin.
It takes account of the fact that price developments over those horizons are influenced largely by the interplay of supply and demand in the goods, services and factor markets (see also Section 4.4).
Siinä otetaan huomioon, että tämän aikavälin hintakehitykseen vaikuttaa huomattavasti kysynnän ja tarjonnan vuorovaikutus hyödyke, palveluja tuotannontekijämarkkinoilla (ks. myös osa 4.4).
The ECB refers to this as the “economic analysis”.
EKP kutsuu tätä näkökulmaa taloudelliseksi analyysiksi.
The second perspective, referred to as the “monetary analysis”, focuses on a longerterm horizon, exploiting the long-run link between money and prices (see also Section 4.5).
Siinä keskitytään keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitykseen ja käytetään hyväksi rahan määrän ja hintojen pitkän aikavälin suhdetta (ks. myös osa 4.5).
The monetary analysis serves mainly as a means of cross-checking, from a medium to long-term perspective, the short to mediumterm indications for monetary policy coming from the economic analysis.
Rahatalouden analyysi tuo arviointiin keskipitkän ja pitkän aikavälin näkökulman ja on vertailukohde taloudellisesta analyysistä saaduille lyhyen ja keskipitkän aikavälin viitteellisille tiedoille, joilla voi olla vaikutusta rahapolitiikkaan.
Analysis of short to mediumterm risks to price stability … The economic analysis focuses mainly on the assessment of current economic and financial developments and the implied short to mediumterm risks to price stability.
Taloudellisessa analyysissä keskitytään pääasiassa arvioimaan talouden ja rahoitusmarkkinoiden ajankohtaista kehitystä ja siitä johdettavissa olevia hintavakauteen lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä kohdistuvia riskejä.
The economic and financial variables that are the subject of this analysis include, for example, developments in overall output; aggregate demand and its components; fiscal policy; capital and labour market conditions; a broad range of price and cost indicators; developments in the exchange rate, the global economy and the balance of payments; financial markets; and the balance sheet positions of euro area sectors.
Taloutta ja rahoitusmarkkinoita kuvaavina muuttujina analysoidaan mm. kokonaistuotannon kehitystä, kokonaiskysyntää ja sen eriä, finanssipolitiikkaa, pääomamarkkinoita, työmarkkinatilannetta, useita erilaisia hinta- ja kustannusindikaattoreita, valuuttakurssin, maailmantalouden ja maksutaseen kehitystä, rahoitusmarkkinoiden kehitystä sekä tasetilannetta euroalueen sektoreilla.
All these factors are helpful in assessing the dynamics of real activity and the likely development of prices from the perspective of the interplay between supply and demand in the goods, services and factor markets at shorter horizons (see also Section 4.4).
Kaikki nämä muuttujat ovat hyödyllisiä arvioitaessa reaalitalouden kehitystä ja hintojen todennäköistä kehitystä, jonka taustalla on kysynnän ja tarjonnan vuorovaikutus hyödyke, palveluja tuotannontekijämarkkinoilla lyhyillä aikaväleillä (ks. myös osa 4.4).
BOX 5.6 REAL ECONOMIC AND FINANCIAL INDICATORS
KEHIKKO 5.6 REAALITALOUTTA JA RAHOITUSMARKKINOITA KUVAAVAT INDIKAATTORIT
In the framework of its economic analysis, the ECB focuses mainly on the assessment of current economic and financial developments and the implied short to mediumterm risks to price stability.
Taloudellisessa analyysissään EKP keskittyy pääasiassa arvioimaan talouden ja rahoitusmarkkinoiden ajankohtaista kehitystä ja siitä johdettavissa olevia hintavakauteen lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä kohdistuvia riskejä.
Third, balance of payments statistics, along with external trade statistics, provide information on developments in exports and imports which may affect inflationary pressures via their impact on demand conditions.These data also allow external trade prices – currently proxied by export and import unit value indices – to be monitored.
Maksutasetilastoista ja ulkomaankauppatilastoista saadaan tietoa viennin ja tuonnin kehityksestä, joka voi vaikuttaa inflaatiopaineisiin kysynnässä ilmenevien muutosten kautta. Näiden tietojen avulla pystytään seuraamaan myös ulkomaankaupan hintoja, jotka arvioidaan nykyään viennin ja tuonnin yksikköarvoindeksien perusteella.
These indices help to assess, in particular, the potential impact on import prices of movements in the exchange rate and changes in commodity prices (such as oil).
Indeksien avulla arvioidaan erityisesti, millainen vaikutus valuuttakurssimuutoksilla ja raakaaineiden (kuten öljyn) hinnanmuutoksilla voi olla tuontihintoihin.
In short, these indicators help to assess movements in aggregate demand, aggregate supply and the degree of capacity utilisation.
Lyhyesti sanottuna näiden indikaattoreiden avulla arvioidaan kokonaiskysynnän ja tarjonnan kehitystä sekä kapasiteetin käyttöastetta.
Regarding the analysis of real economy indicators, the ECB regularly reviews developments in overall output, demand and labour market conditions, a broad range of price and cost indicators, and fiscal policy, as well as the balance of payments for the euro area.
Reaalitaloutta kuvaavien indikaattorien analyysissä EKP tarkastelee säännöllisesti kokonaistuotannon kehitystä, kysyntää ja työmarkkinatilannetta, useita erilaisia hinta- ja kustannusindikaattoreita, finanssipolitiikkaa sekä euroalueen maksutaseen kehitystä.
For instance, in terms of price and cost developments, alongside the HICP and its components, price developments in the industrial sector, as measured by producer prices, are analysed because changes in production costs may feed through to consumer prices.
Esimerkiksi hinta- ja kustannuskehitystä analysoitaessa kiinnitetään huomiota YKHIn ja sen erien lisäksi myös teollisuuden hintakehitystä kuvaaviin tuottajahintoihin, sillä tuotantokustannusten muutokset voivat välittyä kuluttajahintoihin.
Labour costs, which are an important element of overall production costs, may have a significant impact on price formation.
Työvoima- kustannukset ovat tärkeä osa tuotantokustannuksia, ja ne voivat vaikuttaa hinnanmuodostukseen huomattavasti.
Labour cost statistics also provide information on the competitiveness of the euro area economy.
Työvoimakustannustilastoista saadaan myös tietoa euroalueen talouden kilpailukyvystä.
Second, indicators of output and demand (national accounts, shortterm statistics on activity in industry and services, orders, and qualitative survey data) provide information on the cyclical position of the economy, which in turn is relevant for the analysis of prospects for price developments.
Myös rahoitusmarkkinoita kuvaavien indikaattoreiden ja varallisuushintojen kehitystä seurataan tarkasti.
Furthermore, labour market data (on employment, unemployment, vacancies and labour market participation) are important for monitoring conjunctural developments and assessing structural changes in the functioning of the euro area economy.
Varallisuushintojen muutokset voivat vaikuttaa hintakehitykseen tulo- ja varallisuusvaikutusten kautta.
Moreover, the government sector represents a substantial part of economic activity; information on both financial and non-financial public sector accounts is essential.
Esimerkiksi osakehintojen noustessa osakkeita omistavat kotitaloudet vaurastuvat ja saattavat ryhtyä kuluttamaan enemmän.Tämä lisää kulutuskysyntää ja saattaa ruokkia kotimaisia inflaatiopaineita.
Developments in financial market indicators and asset prices are also closely monitored.
Jos taas osakkeiden hinnat laskevat, kotitaloudet saattavatkin vähentää kulutustaan.
Movements in asset prices may affect price developments via income and wealth effects. For example, as equity prices rise, share-owning households become wealthier and may choose to increase their consumption.
Varallisuushinnat voivat vaikuttaa kokonaiskysyntään myös siten, että ne vaikuttavat luottoja hankittaessa käytettävien vakuuksien arvoon ja/tai lainanantajien/pankkien vaatimiin riskipreemioihin.
This will add to consumer demand and may fuel domestic inflationary pressures.
Luottoja myönnettäessä vakuuksien määrällä on usein suuri merkitys.
Conversely, when equity prices fall, households may well reduce consumption.
Jos vakuuksien arvo laskee, luottoa ei saa halvalla ja luotonsaanti saattaa muutenkin vaikeutua, jolloin kulutus vähenee ja kysyntä heikkenee.
An additional way in which asset prices can have an impact on aggregate demand is via the value of collateral that allows borrowers to obtain more loans and/or to reduce the risk premia demanded by lenders/banks.
Tuotantoa ja kysyntää kuvaavista indikaattoreista (kansantalouden tilinpito, lyhyen aikavälin tilastot teollisuuden ja palvelujen kehityksestä, tilauskannat ja kvalitatiiviset suhdannekyselytiedot) saadaan tietoa talouden suhdannetilanteesta.
Lending decisions are often influenced to a large extent by the amount of collateral.
Tätä tietoa tarvitaan hintakehitysnäkymien analysointia varten.
If the value of collateral falls, then loans will become more expensive and may even be difficult to obtain at all, with the result that spending, and therefore demand, will fall.
Julkisen sektorin osuus taloudellisesta toimeliaisuudesta on huomattava, joten on välttämätöntä saada tietoa sen rahoitustilinpidosta ja muista tileistä kuin rahoitustileistä.
By analysing financial markets, statistical information on financial asset prices from various sources can also be assessed.
Analysoimalla rahoitusmarkkinoita voidaan myös arvioida monista eri lähteistä saatavia tilastotietoja varallisuushinnoista.
In addition, the ECB collects certain statistical information itself.
Lisäksi EKP kerää itse määrättyjä tilastotietoja.
Asset prices and financial yields can also be analysed to derive information about the expectations of the financial markets, including expected future price developments.
Varallisuushintoja ja rahoitusinstrumenttien tuottoja analysoimalla voi myös johtaa tietoa rahoitusmarkkinoiden odotuksista mm. tulevan hintakehityksen suhteen.