natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Protocol confirms this approach also for public service broadcasting, stating that funding should not 'affea trading conditions and competition in the Community to an extent which would be contrary to the common interest, while the realisation of the remit of that public service shall be taken into account'.
Pöytäkirjassa vahvistetaan tämä lähestymistapa myös julkisen yleisradiotoiminnan osalta ja todetaan, että rahoitus ei saa vaikuttaa "yhteisön kauppa- ja kilpailuolosuhteisiin sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista, kun sa malla otetaan huomioon tällaisen julkisen palvelun tehtävän toteuttaminen".
In the broadcasting sector, separation of accounts poses no particular problem on the revenue side, but may not be straightforward or, indeed, feasible on the cost side.
Erillinen kirjanpito ei aiheuta erityisiä ongelmia yleisradiotoiminnassa tulopuolella, mutta sen soveltaminen ei ole välttämättä helppoa tai edes mahdollista menopuolella.
This is due to the fact that, in the broadcasting sector, Member States may consider the whole programming of the broad casters as covered by the public service remit, while at the same time allowing for its commercial exploitation.
Tämä johtuu siitä, että yleisradiotoiminnassa jäsenvaltiot voivat katsoa, että yleisen palvelun tehtävä kattaa yleisradioyhtiön koko ohjelmiston ja sallia samalla kaupallisen toiminnan.
In other words, different activities share the same inputs to a large extent.
Toisin sanoen erilaisilla toiminnoilla on suurelta osin sama tuotantopanos.
For these reasons, the Commission considers that, on the revenue side, broadcasting operators should give a detailed account of the sources and amount of all income accruing from the performance of non-public service activities.
Tämän vuoksi komissio katsoo, että tulopuolella yleisradioyhtiöiden olisi kirjattava yksityiskohtaisesti kaikki tu lonlähteet ja tulojen määrät, jotka kertyvät muusta kuin julkisen palvelun piiriin kuuluvasta toiminnasta.
The above-described assessment by the Commission requires a clear and precise definition of the public service remit and a clear and appropriate separation between public service activities and non-public service activities.
Edellä kuvailtu komission arviointi edellyttää, että julkisen palvelun tehtävästä on laadittu selkeä ja täsmällinen mää ritelmä ja tehtävän täyttämiseen tarvittavat toiminnot pidetään erillään muusta toiminnasta.
A separation of accounts is necessary to allow the Commission to carry out its proportionality test.
Erillinen kirjanpito on tarpeen, jotta komissio voi toteuttaa suhteellisuustestin.
It will provide the Commission with a tool for examining alleged cross-subsidisation and for defending justified compensation payments for general economic interest tasks.
Se antaa komissiolle keinon tutkia oletettuja ristikkäistukia ja myös puolustaa oi keutettuja korvauksia yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamisesta.
Only on the basis of proper cost and revenue allocation can it be determined whether the public financing is actually limited to the net costs of the public service remit and thus acceptable under Article 86(2) and the Protocol.
Vain asianmukaisen tu lojen ja menojen kohdentamisen perusteella voidaan mää rittää, onko julkinen rahoitus todella rajattu julkisen palvelun tehtävän täyttämisestä aiheutuneisiin nettokustannuksiin ja näin ollen hyväksyttävissä 86 artiklan 2 kohdan ja pöytäkirjan nojalla.
In addition, whenever the same resources — personnel, equipment, fixed installation etc. — are used to perform public service and non-public service tasks, their costs should be allocated on the basis of the difference in the firm's total costs with and without non-public service activities (19).
Jos samoja resursseja (henkilöstö, laitteisto, kiinteät laitteet jne.) käytetään sekä julkisen palvelun tarjoamiseen että muuhun toimintaan, niiden kustannukset on kohdennettava yhtiön kokonaiskustannusten eron perusteella julkisen palvelun piiriin kuuluva toiminta sekä mukaan luettuna että pois luettuna (19).
The transparency requirements in the financial relations between public authorities and public undertakings and within undertakings granted special or exclusive rights
Julkisten viranomaisten ja julkisten yritysten ja yritysten, joille on annettu erityis- tai yksinoikeuksia tai joiden tehtäväksi on annettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liit-
the presence of overcompensation of public service obligations and would in any event 'affect trading conditions and competition in the Community to an extent which would be contrary to the common interest' and thus infringe the Protocol.
set ovat liian suuret ja että ne joka tapauksessa vaikuttavat "yhteisön kauppa- ja kilpailuolosuhteisiin selhisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista" ja siten on vastoin pöytäkirjaa. kirjaa.
Accordingly, in carrying out the proportionality test, the Commission will consider whether or not any distortion of competition arising from the aid can be justified in terms of the need to perform the public service as defined by the Member State and to provide for its funding.
Suhteellisuustestiä suorittaessaan komissio katsoo, voi daanko mesta aiheutuvia kilpailunvääristymiä perustella jäsenvaltion määrittelemällä julkisen palvelun ja rahoituksen tarpeella.
When necessary the Commission will also take action in the light of other Treaty provisions.
Tarvittaessa komissio ryhtyy toimiin perustamissopimuksen muiden määräysten perusteella.
The above implies that, contrary to the approach generally adopted in other utilities sectors, costs that are entirely attributable to public service activities, while benefiting also commercial activities, need not be apportioned between the two and can be entirely allocated to public service.
Tämä merkitsee sitä, että toisin kuin yleishyödyllisessä yri tystoiminnassa yleensä, menoja, jotka ovat kokonaan kohdennettavissa julkisen palvelun toimintoihin, samalla kun hyödynnetään kaupallista toimintaa, ei tarvitse jakaa näille kahdelle toimintalajille, vaan ne voidaan suoraan kohden taa julkiseen palveluun.
The main example, however, would be that of audience, which is generated both to fulfil the public service remit and to sell advertising space.
Tärkein esimerkki on kuitenkin yleisö, jota hankitaan julkisen palvelun tehtävän täyttämiseksi ja mainosajan myymiseksi.
However, cost allocation from the point of view of trans parency of accounts should not be confused with cost recovery in the definition of pricing policies.
Kustannusten kohdentamista kirjanpidon avoimuuden kannalta ei kuitenkaan pidä sekoittaa kustannusten takaisinsaamiseen hinnoittelupolitiikkaa määriteltäessä.
The latter issue is addressed in point 58.
Jälkimmäistä seikkaa käsitellään 58 kohdassa.
The actual competitive structure and other characteristics of each of the markets cannot be described in the present communication, as they are generally quite different from each other.
Tässä tiedonannossa ei voida kuvailla kilpailurakennetta ja muita markkinakohtaisia ominaispiirteitä, sillä ne eroavat yleensä melko paljon markkinoittain.
For the same reason, this Communication cannot ex ante define the conditions under which the prices of the public service broadcasters are in line with the principles explained in point 58.
Samasta syystä tässä tiedonannossa ei voida en nakolta kuvailla olosuhteita, joissa julkisten yleisradioyhtiöiden hinnat ovat 58 kohdassa selostettujen periaatteiden mukaisia.
Therefore the assessment under Article 86(2) of the compatibility of State aid to public broadcasters can finally only be made on a case by case basis, according to Commission practice.
Tämän vuoksi julkisille yleisradioyhtiöille myönnettyä valtiontukea voidaan arvioida 86 artiklan 2 kohdan nojalla vain tapauskohtaisesti komission käytännön perusteella. teella.
In carrying out the proportionality test, the Commission starts from the consideration that the State funding is normally necessary for the undertaking to carry out its public service tasks.
Arvioidessaan näiden järjestelmien mukaisen valtion rahoituksen suhteellisuutta komission lähtökohtana on periaate, jonka mukaan valtion rahoitus on tavallisesti tarpeen, jotta yritys voi täyttää julkisen palvelun tehtävänsä.
However, in order to satisfy this test, it is necessary that the State aid does not exceed the net costs of the public service mission, taking also into account other direct or indirect revenues derived from the public service mission.
Jotta suhteellisuustesti läpäistäisiin, valtiontuki ei saa ylittää julkisen palvelun tehtävien täyttämisestä aiheutuvia nettokustannuksia.
For this reason, the net benefit that non-public service activities derive from the public service activity will be taken into account in assessing the proportionality of the aid.
Arvioinnissa otetaan huomioon myös muut julkisen palvelun tehtävistä saadut suorat tai välilliset tulot Tästä syystä nettohyöty, jonka muut toiminnot saavat julkisen palvelun tehtävästä, on otettava huomioon men suhteellisuutta arvioitaessa.
In its assessment, the Commission will take into account the fact that, to the extent that State aid is necessary to carry out the public service obligation, the system as a whole might also have the positive effect of maintaining an alternative source of supply in some relevant markets (20).
Komissio ottaa arvioinnissaan huomioon, että jos valtion tuki on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi, järjestelmällä voi kokonaisuutena olla myös myönteistä vaikutusta, sillä se voi tarjota vaihtoehtoisen toimituslähteen joillakin merkityksellisillä markkinoilla (20).
However, this effect has to be balanced against possible negative effects of the aid, such as preventing other operators from entering these markets, thereby allowing a more oligopolistic market structure, or leading to possible anti-competitive behaviour of public service operators in the relevant markets.
Tätä vai kutusta on kuitenkin tarkasteltava suhteessa tuen mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin, kuten toisten yhtiöiden markkinoille tulon estäminen ja oligopolistísemman markkinarakenteen mahdollistaminen tai julkisten yleisradiotoiminnan harjoittajien kilpailun vastainen toiminta merkityksellisillä markkinoilla.
Whenever a public service broadcaster undercuts prices in non-public service activities below what is necessary to recover the stand-alone costs that an efficient commercial operator in a similar situation would normally have to recover, such practice would indicate
Jos julkinen yleisradioyhtiö käyttää muissa kuin julkisen palvelun tehtävään kuuluvissa toiminnoissa hintoja, jotka ovat alhaisemmat kuin se tarvitsee kattaakseen yksin toiminnoista aiheutuvat kustannukset, jotka tehokkaasti toimivan kaupallisen yhtiön olisi samanlaisessa tilanteessa saatava takaisin, tämä viittaa siihen, että julkisen palvelun velvoitteiden korvauk
(20) This does not mean that State aid can be justified as a tool, which increases supply and competition in a market.
f20) Tämä ei merkitse sitä, että valtiontukea voidaan perustella keinona tarjonnan ja kilpailun lisäämiseen tietyillä markkinoilla.
State aid which allows an operator to stay in the market in spite of its recurrent losses causes a major distortion of competition, as it leads in the long run to higher inefficiency, smaller supply and higher prices for consumers.
Valtiontuki, joka sallii yhtiön pysymisen markkinoilla sen tappioista huolimatta, aiheuttaa vakavan kilpailun-vääristymän, sillä se johtaa pitkällä aikavälillä tehottomampaan toimintaan, suppeampaan tarjontaan ja korkeampiin kuluttajahintoihin.
(:i) Similar difficulties may also be encountered when public service broadcasting is addressed to linguistic minorities or to local needs.
(21) Samanlaisia vaikeuksia voi olla myös silloin, kun julkinen Yleisradiotoiminta kohdistuu kielellisiin vähemmistöihin tai paikallisiin tarpeisiin.
Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the committee of the Regions on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works
Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista
Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on certain legal aspects relating to cinema­tographic and other audiovisual works
Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista
The advent of new technologies has not affected the renaissance of the cinema in Europe; such new technologies have been shown to offer additional income for media operators rather than substituting existing media.
Uuden teknologian tulo ei ole haitannut elokuvan elpymistä Euroopassa, vaan sen on osoitettu lisäävän media-alan toimijoiden mioja sen sijaan, että se olisi korvannut nykyisiä tiedotus välineitä.
Total cinema admissions in Europe rose from 662 million in 1995 to 844 million in 2000 (+ 27 %) (3).
Elokuvakäyntien määrä kasvoi Euroopassa 662 miljoonasta vuonna 1995 844 miljoonaan vuonna 2000 (kasvua 27 %) (3).
This increase would appear to be due at least in part to the growth in the number of cinema screens in Europe, in particular multiplexes (+ 22 % in 1999 ν 1995) (3) as well as improved facilities at cinemas.
Kasvu johtunee ainakin osittain elokuvateattereiden ja erityisesti monen salin teattereiden määrän kasvusta Euroopassa (vuonna 1999 kasvua 22% verrattuna vuoteen 1995) (3) sekä elokuvateattereiden laadun paranemisesta.
Recent figures (4) show that TV viewing in Europe has increased in most Member States in the past year.
Tuoreet luvut (4) osoittavat, että televisionkatselu on lisääntynyt useimmissa jäsenvaltioissa viimeksi kuluneen vuoden aikana.
Audiovisual works, and cinema in particular, play an important role in shaping European identities, both in common aspects shared across Europe and in the cultural diversity that char­acterises our different traditions and histories.
Audiovisuaaliset teokset ja erityisesti elokuvat muokkaavat merkittävällä tavalla eurooppalaista identiteettiä.
They are an essential element for the good functioning of our democracies because of their widespread influence on society.
Ne vaikuttavat yleiseurooppalaisiin näkökohtiin ja lisäksi kulttuurien moninaisuuteen: eurooppalaisten erilaisiin perinteisiin ja taustoihin.
They are also at the heart of the transformations resulting from the devel­opment of the information society: new technological devel­opments offer new opportunities for promoting culture and heritage conservation, and to increase mutual understanding across Europe.
Au diovisuaalisiin teoksiin vaikuttavat voimakkaasti tietoyhteiskunnan kehityksen tuomat muutokset: uusi teknologinen kehitys tarjoaa uusia mahdollisuuksia edistää kulttuuria ja kulttuuriperinnön vaalimista ja lisätä keskinäistä ymmärrystä Euroopassa.
But the multiplication of distribution channels available for distribution of audiovisual goods does not auto­matically lead to an increase in the creation of quality content.
Vaikka audiovisuaalisten tuotteiden jakelukanavien määrä on lisääntynyt, laadukkaan sisällön tuotanto ei silti automaattisesti ole kasvanut.
Amongst audiovisual works, cinematographic works have a particular prominence, because of their cost of production and cultural importance: budgets for the productions of cinema films are substantially higher than for other audiovisual content, they are more frequently the subject of international co­productions, and the duration of their exploitation life is longer, with the potential to use all distribution channels, cinemas, DVDs and videocassettes (both selling and rental), Internet downloading, and television (pay­per­view, pay­per­channel, free­to­air).
Audiovisuaalisten teosten joukossa elokuvat ovat erityisen merkittäviä, koska niiden tuotanto on kallista ja ne ovat kulttuurimielessä tärkeitä. Teatterilevitykseen tarkoitettujen elokuvien tuotantobudjetit ovat huomattavasti suurempia kuin muiden audiovisuaalisten sisältöjen tuotantobudjetit, niitä tehdään muita useammin kansainvälisinä yhteistuotantoina, niiden käyttöikä on pidempi, ja niiden jakelussa voidaan käyttää kaikkia jakelukanavia: teattereita, myyntiin ja vuokrattaviksi tarkoitettuja DVD-levyjä ja videokasetteja, Intemet-latausta ja televisiota (maksulliset ohjelmat ja kanavat, ilmaiskanavat).
Cinematographic works face strong competition from outside Europe (5).
Elokuvat ovat voimakkaan Euroopan ulkopuolelta tulevan kilpailun kohteena (s).
There is little circulation of European works outside their country of origin, although there appears to be an upward trend: according to certain estimations, European non­national films reached over 10 % (6) of total attendance in 1999 from less than 8 % in 1996.
Eurooppalaiset teokset liikkuvat vain vähän alkuperämaan ulkopuolella, vaikka suuntaus näyttäisi olevan kasvamaan päin. Eräiden arvioiden mukaan eurooppalaisten muiden kuin kotimaisten elokuvien osuus oli yli 10 % kaikista elokuvakäynneistä vuonna 1999, kun se oli alle 8 % vuonna 1996 (6).
The principles of the Community audiovisual policy have been expressed in the Commission's communication of December 1999 (T) and remain fully valid today.
Euroopan yhteisön audiovisuaalipolitiikan periaatteet on esi tetty joulukuussa 1999 annetussa komission tiedonannossa (') ja ne ovat edelleen täysin ajan tasalla.
At a European level, the necessary balance must be kept to guarantee subsidiarity in an area where major competences are at the national or regional level, while ensuring that European companies can fully benefit from the European dimension.
Yhtei sön tasolla on säilytettävä tarvittava tasapaino, jotta taattaisiin toissijaisuuden periaatteen toteutuminen alalla, jossa toimivalta on pääasiassa kansallisella tai aluetasolla. Samalla on varmistettava, että eurooppalaiset yritykset voivat hyödyntää täysimääräisesti Euroopan laajuisia yhteyksiä.
The key European instruments specifically developed in this area, the Television without frontier Directive, for regulatory aspects, and the MEDIA Plus programme for support mechanisms, have as their main objective to allow European companies in this sector to benefit fully from the European single market.
Keskeiset yhteisön tason apuvälineet ovat alan sääntelyssä "televisio ilman rajoja" -direktiivi ja alan tukijärjestelmien osalta Media Plus -ohjelma. Niiden tärkeimpänä tavoitteena on, että eurooppalaiset yritykset voivat hyödyntää täysimääräisesti Euroopan yhtenäismarkkinoita.
Because of the particularity of cinema, the Commission had indicated in its communication on audiovisual policy in 1999, that there was a need to examine in more detail a number of issues to clarify the legal framework of the cinema sector, including the application of State aid policy in that area.
Elokuvan erityisluonteen vuoksi komissio totesi vuonna 1999 audiovisuaalipoliriikkaa koskevassa tiedonannossaan, että on tarpeen tarkastella perusteellisesti monia kysymyksiä, jotta selkeytetään elokuva-alan lainsäädäntöä ja valtiontukien soveltamislinjoja.
The objective of this review was to determine which measures could be taken in order to improve the circulation of these works in Europe.
Tarkastelun perusteella voitaisiin määritellä, mitä toi menpiteitä voitaisiin toteuttaa kyseisten teosten levityksen parantamiseksi Euroopassa.
In 1999, the European audiovisual market (2) was estimated at EUR 58,3 billion (+ 8,7 % ν 1998).
Vuonna 1999 Euroopan audiovisuaalialan markkinoiden (2) arvo oli arviolta 58,3 miljardia euroa (kasvua 8,7% verrattuna vuoteen 1998).
They are also cultural goods which at the same time mirror and shape our societies.
Toisaalta audiovisuaaliset teokset ovat kulrtuurihyödykkeitä, jotka heijastavat ja muokkaavat yhteiskuntaamme.
This is the reason why the development of this sector has never been left solelv to market forces.
Tämän vuoksi alan kehitystä ei ole koskaan jätetty yksinomaan markkinavoimien varaan.
C) European Audiovisual Observatory: the average for television viewing in Europe varies between 144 minutes per day in Austria and 239 minutes per day in Italy.
O Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskus: Teatterilevitykseen tarkoitettujen amerikkalaisten elokuvien markkinaosuus Euroopassa oli vuonna 2000 73 %.
(') Principles and guidelines for the Community's audiovisual policy in the digital age, COM(1999) 657 final of 14 December 1999.
(') Periaatteita ja suuntaviivoja yhteisön audiovisuaalipolitiikalle digitaaliaikaa varten. 14.12.1999.
(') European Audiovisual Observatory: Lumière database; data are inclusive of international EU/extra EU co­productions.
1°) Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskus: LUMIERE-tietokanta, tietoihin sisältyvät kansainväliset EU:ssa tai EU:n ulkopuolisten ta hojen kanssa tehdyt yhteistuotannot.
included in Article 87(3)(d) EC a new specific possibility of exception to the general incompatibility principle of Article 87(1) EC for aid granted by the Member States to promote culture.
tiklan 3 kohdan d alakohtaan sisällytettiin uusi erityinen mahdollisuus poiketa 87 artiklan 1 kohdan mukaisesta soveltuvuusperiaatteesta jäsenvaltioiden kulttuurin edistämiseen myöntämän tuen osalta.
In accordance with the principles of the White Paper on Governance ('), the Commission services organised a public consultation on the basis of a staff working document (8) in order to give all interested parties the opportunity to make their views known before the adoption of this communication by the Commission.
Komissio järjesti eurooppalaista hallintotapaa koskevan valkoisen kirjan (7) mukaisesti ja valmisteluasiakirjan (8) pohjalta julkisen kuulemisen, jossa kaikki asiaan liittyvät tahot saattoivat ilmaista kantansa ennen kuin komissio hyväksyi tiedonannon.
A hearing attended by around 250 interested parties was held on 15 June.
Kesäkuun 15. päivänä pidettiin kuulemistilaisuus, johon osallistui noin 250 tahoa.
This not only provided an opportunity for the Commission to identify the central issues in respect of the issues raised in the staff working document, but also allowed the interested parties to hear and respond to each other's views.
Tällöin komissio saattoi hahmottaa valmisteluasiakirjassa esille otetuista kysymyksistä keskeisimmät ja eri tahot saattoivat kuulla toistensa näkökantoja ja vastata niihin.
49 written comments (') were received from Member States, national regulatory and self-regulatory authorities, authors, artists, film and television producers and directors, cinema operators, video and DVD publishers/distributors, television broadcasters, industry associations, consumer representatives and trade unions.
Jäsenvaltioilta saatiin yhteensä 49 kirjallista kommenttia (9) kan sallisilta sääntely- ja itsesääntelyviranomaisilta, käsikirjoittajilta, näyttelijöiltä, elokuva- ja televisiotuottajilta ja -ohjaajilta, elokuvateattereiden omistajilta, videoiden ja DVD-levyjen tuottajilta ja jakelijoilta, televisiotoiminnan harjoittajilta, toimialajärjestöiltä, kuluttajien edustajilta ja ammattijärjestöiltä.
Member States implement a wide range of support measures for the audiovisual production of films and TV programmes.
Jäsenvaltiot tukevat elokuvien ja televisio-ohjelmien tuotantoa monenlaisin mkitoimenpitein.
This support focuses on the creation and production phases of film-malting and generally takes the form of subsidies or repayable advances.
Tukea annetaan lähinnä elokuvan suunnittelu- ja tuotantovaiheisiin yleensä avustuksina tai takaisin maksettavina ennakkoina.
On the other hand, they aim to generate the critical mass of activity that is required to create the dynamic for the development and consolidation of the industry through the creation of soundly-based production undertakings and the development of a permanent pool of human skills and experience.
Toisaalta pyritään saamaan aikaan riittävästi toimintaa, jotta luotaisiin edellytykset tuotannonalan kehitykselle ja voi mistumiselle. Tähän pyritään perustamalla terveelle pohjalle tuotantoyhtiöitä ja pitämällä yllä osaavaa ja kokenutta ammattikuntaa. kuntaa.