natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These bodies prepare European standards in speci«csectorsofactivity and the three of them together make up the European standardisation system. They function in an autonomous but coordinated manner.
Eurooppalaisia standardointielimiê on kolme, ja ne on lueteltu direktiivin liitteessê I: CEN (Euroopan standardointikomitea), CENELEC (Euroopan sêhkûtekniikan standardointikomitea) and ETSI (Euroopan telealan standardointilaitos).
At a national level, these programmes are prepared in close col-laboration with experts from the economic sectors which are most interested in the preparation of a standard.
CEN (Euroopan standardointikomitea) on monialainen stan-dardointielin, joka kattaa kaikki sektorit paitsi sêhkûtekniikan (CENELEC) ja telealan (ETSI).
At the European and international levels, this co-operation takes place between representatives of the various members of these organisations.
CENin toiminta-aloja ovat kone-tekniikka, rakennustekniikka ja tie- ja vesirakennustekniikka, terveys, bioteknologia, ympêristû, tyûturvallisuus, kaasuala, kuljetus, pakkausala, kulutushyûdykkeet, urheilu ja vapaa-aika, elintarviketeollisuus, materiaalit, kemian teollisuus, avaruuste-ollisuus, palvelut, laatu, testaus ja serti«ointi,nanoteknologiajamonet muut.
The standards programmes of the national standardisation bodies are sent, on request, to the European Commission.
CEN on Belgian lain mukaan perustettu kansainvêlinen jêrjestû, jonka pêêmaja on sijainnut Brysselissê vuodesta 1975 lêhtien.
8) `draft standard', document containing the text of the technical speci«cationsconcerningagivensubject,whichisbeingconsid-ered for adoption in accordance with the national standards pro-cedure, as that document stands after the preparatory work and as circulated for public comment or scrutiny;
Nêmê elimet valmistelevat eurooppalaisia standardeja erityisil-lê toiminta-aloilla, ja yhdessê kaikki kolme muodostavat Euroo-pan standardointijêrjestelmên. Niiden toiminta on itsenêistê mutta yhteensovitettua.
Most standards are prepared at the request of industry.
Useimmat standardit laaditaan toimialan pyynnûstê.
The Com-mission can also request these bodies to prepare standards in the context of the implementation of Community legislation or in the context of an European policy.
Myûs ko-missio voi pyytêê nêitê elimiê laatimaan standardeja yhteisûn lainsêêdênnûn voimaan saattamiseksi tai Euroopan unionin po-
This paragraph de«nestheexactmeaningof`draftstandard';itis not merely an intention to begin the work of standardisation but a very speci«cstageintheprocessofpreparingthestand-ard, that of public enquiry, the last stage before «naladoptionof the document.
Tammikuusta 2004 lêhtien CEN:ssê on ollut 28 têysjêsentê › Eu-roopan unionin 25 jêsenvaltion kansalliset standardointielimet sekê EFTA-maiden kansalliset standardointielimet lukuun ot-tamatta Liechtensteinia, jolla sellaista ei ole.
The details of these bodies are given in Annex 2 to this booklet.
Nêitê elimiê koskevat yksityiskohtaiset tiedot on mainittu têmên kirjasen liitteessê 2.
This New Approach to technical harmonisation was later supplemented by the Council resolution of 21 December 1989 on a Global Approach to certi«cationand testing which lays down the guiding principles for Community policy on conformity assessment (OJ C 10, 16.1.1990, p. 1).
Têtê uutta lêhestymistapaa tekniseen yhdenmukaistamiseen têydennettiin vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevasta laaja-alaisesta lêhestymistavasta 21 pêivênê joulukuuta 1989 annetulla neuvoston pêêtûslauselmalla (EYVL C 10, 16.1.1990, s. 1).
The Global Approach was com-pleted by Council Decision 93/465/EC (OJ L 220, 30.8.1993, p.
Laaja-alainen lêhestymistapa viimeisteltiin neuvoston pêêtûk-sessê 93/465/EY (EYVL L 220, 30.8.1993, s.
23) which lays down general guidelines and detailed procedures for conformity assessment that are to be used in New Approach Directives.
23), jossa mêêritellêên uusien lêhestymistavan mukaisten direktiivien yhteydessê kêytettêvêt yleiset suuntaviivat ja yksityiskohtaiset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt.
CEN (European Committee for Standardization) is a multi-sec-torial standardisation body covering all sectors except electro-technical (CENELEC) and telecommunications (ETSI).
Hal-lintoneuvostolla on tukenaan pêêtûksentekoprosessissa kaksi neuvoa-antavaa komiteaa: ulkoisen toiminnan neuvoa-antava komitea (CACC EP) ja neuvoa antava rahoituskomitea (CACC Finance);
The organs of CEN comprise:
Nêitê ovat Turkin ja Kaak-kois-Euroopan maiden standardointielimet.
CEN is an international association governed by Belgian law, whose headquarters have been in Brussels since 1975.
Â teknisen toiminnan hallintojêrjestelmê, joka on jêrjestetty toiminnan pêêalojen mukaan;
Since January 2004, CEN has had 28 full members › the nation-al standardisation bodies of the 25 Member States of the Union and of the Member States of EFTA, with the exception of Liech-tenstein, which does not have a standardisation body.
Kesêkuun 1992 jêlkeen CEN on laajentanut piiriêên kattamaan •yhteistyûjêsenet• eli Euroopan tason taloudellisten ja sosiaa-listen etujen edustajajêrjestût, jotka saavat osallistua valmiste-levaan keskusteluun ja standardointiohjelmien hallinnoinnista vastaavien elinten pêêtûksentekoon.
CEN also has a/liates,thesebeingthestandardisationbodiesof Turkey and countries of South-Eastern Europe, countries which, for the most part, are already linked to the Union by an associate membership agreement with the prospect of acces-sion, or which are in the process of becoming so.
Â standardien valmistelusta vastaavat elimet eli tekniset komi-teat ja niiden tyûryhmêt. Niiden jêseninê on asiantuntijoita kaikilta standardoinnin kanssa tekemisiin joutuvilta sektoreil-ta (toimiala, viranomaiset, tieteilijêt, kuluttajat, ammattiliitot), jotka haluavat osallistua tekniseen tyûhûn Euroopan tasolla.
› The General Assembly, a policy body, composed of a repre-sentative of each national standardisation body, which di-rects CEN activities at the highest level, the Administrative Board, which is responsible for the general administration of the system, the CEN Management Centre, which is responsi-ble for the day-to-day management of its activities and the Technical Board, which is responsible for the co-ordination of technical activity and technical decision-making under the procedures for the adoption of standards.
Kansainvêlisen standardisoimisjêrjestûn (ISO) kanssa tehdyn yhteistyûsopimuksen, niin sanotun Wienin sopimuksen, ansi-osta eurooppalaisia ja kansainvêlisiê standardeja voidaan ke-hittêê yhdessê ja vêlttêê pêêllekkêinen tyû. CENin hyvêksymis-tê eurooppalaisista standardeista nêet yli 30 prosenttia on yhtenevêisiê kansainvêlisten standardien kanssa, ja monet muutkin standardit noudattelevat niitê tiiviisti.
Two consultative committees support the Administrative Board in its decision making process: the Consultative Committee for External Policy (CACC EP) and the Consultative Committee for Finance (CACC Finance);
CENin hallintokustannukset katetaan jêsenten jêsenmaksuilla ja EY:n ja EFTAn tarkoitukseen varaamilla mêêrêrahoilla, mutta valtaosan eurooppalaisen standardoinnin kokonaiskustannuk-sista › toisin sanoen standardien laadintaan tarvittavan asian-tuntemuksen kustannukset › maksavat taloudelliset toimijat, erityisesti teollisuus.
› a system for administering technical activities, organised around the principal sectors of activity;
Se perustettiin 13. joulukuuta 1972, tosin eurooppalainen sêh-kûtekninen standardointi oli aloitettu jo 1960-luvulla.
› the bodies responsible for preparing the standards, which are the technical committees and their working parties,
Tekninen neuvosto vastaa teknisen toiminnan yhteensovittamisesta ja teknisestê pêêtûksente-
Since June 1992, CEN has enlarged its circle to include `associ-ate members', organisations representing economic and social interests on a European level, which may take part in prepara-tory discussions and in the decisions taken by the bodies re-sponsible for administering standards' programmes.
CENin tapaan se on voittoa tavoittelematon, Belgian lain mu-kaan perustettu kansainvêlinen jêrjestû, jonka pêêmaja on
Iceland, Norway, Switzerland.Albania, Bulgaria, Croatia, Romania and the Former Yugoslav Republic of Macedonia (FYROM).
Albania, Bulgaria, Kroatia, Romania ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (FYROM).
European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation (ANEC)European Chemical Industry Council (CEFIC)European Environmental Citizens Organisation for Standardisation (ECOS)European Committee for Co-operation of the Machine Tool Industries (CECIMO)European Medical Technology Industry Association (EUCOMED)European O / c e o f C r a ft / T r a d e s a n d S m a l l a n d Mffe d iffu m - s i z e d E n t e r p r i s e s f o r S t a n d a r d i s a t i o n ( N O R M A P MffE ) E u r op e a n Trade Union Technical Bureau for Health and Safety (TUTB)European Construction Industry Federation › FIEC
Eurooppalainen standardointiasioiden kuluttajajêrjestû (ANEC), Euroopan kemianteollisuuden jêrjestû (CEFIC) European Environmental Citizens Organisation for Standardisation (ECOS) European Committee for Co-operation of the Machine Tool Industries (CECIMO) Euroopan lêêketieteellisen teknologiateollisuuden yhdistys (EUCOMED) Kêsiteollisuuden ja pk-yritysten eurooppalainen standardointitoimisto (NORMAPME) Euroopan ammattiliittojen tyûterveyden ja tyûturvallisuuden tekninen toimisto (European Trade Union Technical Bureau for Health and Safety › TUTB) Euroopan rakennusurakoitsijoiden keskusjêrjestû › FIEC.
The latter take part in the standardisation process, particularly at the pre-standardisation stage of the work.
Siinê on 28 têysjêsentê › Euroopan unionin jêsen-valtioiden ja kolmen EFTA-maan kansalliset sêhkûtekniset ko-miteat › sekê useita liitênnêisjêseniê.
composed of experts from all the sectors concerned with standardisation (industry, public authorities, scientists, con-sumers, trades unions) wishing to make a contribution to technical work at a European level.
muutettaessa Liitettê I vuonna 1992 , sen jêlkeen kun yhtei-sûn toimielimet olivat hyvêksyneet sen virallisesti eurooppalai-seksi standardointielimeksi.
On an international level, CENELEC works closely with the IEC (International Electrotechnical Commission), to which it is linked by an information exchange and co-operation agreement,comparable with the Vienna Agreement concluded between CEN and ISO.
CENELEC kattaa sêhkûisten ja elektronisten laitteiden, elektro-nisten komponenttien sekê (yhteistyûssê CENin ja ETSIn kans-sa) tieto- ja viestintêtekniikan turvallisuutta koskevat alat.
CEN's administrative costs are covered by the subscriptions of its members and resources allocated by the EC and EFTA, but the lion's share of the total cost of European standardisation, in other words the cost of the expertise required for preparing the standards, is covered by economic operators and particularly by industry.
Voidakseen tarjota sêhkûtekniselle teollisuudelle sen tarvitse-mat standardit CENELEC on tehnyt yhteistyûsopimuksia monien kaupallisten yhdistysten ja eurooppalaisten teollisuusliittojen kanssa. Viimeksi mainitut osallistuvat standardointiprosessiin, ennen muuta tyûn esinormatiivisessa vaiheessa.
The organs of CENELEC are, with some minor di.erences,simi-lar to those of CEN: a General Assembly, a Board of Administra-tion, a Technical Board, Technical Committees working in ac-cordance with rules common to both CEN and CENELEC, and sub-committees.
ETSI syntymiseen johti toteamus, ettê eurooppalaiset televies-tintê- ja telepalvelualan markkinat voidaan saada aikaan aino-astaan yleiseurooppalaisella telealan perusrakenteella, jolle on ominaista hyvê yhteentoimivuus.
CENELEC is the European standardisation body in the electro-technical «eld.Itwasestablishedon13December1972,al-though European electrotechnical standardisation had started in the nineteen-sixties.
Kansainvêlisesti CENELEC tyûskentelee tiiviissê yhteistyûssê IEC:n (Kansainvêlisen sêhkûtekniikan toimikunnan) kanssa, johon se on yhteydessê CENin ja ISOn vêlillê tehtyyn Wienin sopimukseen ver-rattavan tietojenvaihto- ja yhteistyûsopimuksen kautta.
ETSI is the European standardisation body which specialises in the «eldoftelecommunications.Itisanon-pro«t-makingas-sociation governed by French law which was established in 1988 at the initiative of the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (CEPT). Its headquarters are in Sophia Antipolis (France).
CENELECin elimet ovat muutamia pieniê poikkeuksia lukuun ottamatta samanlaiset kuin CENin elimet: yleiskokous, hallinto-neuvosto, tekninen neuvosto, tekniset komiteat, jotka tyûsken-televêt CENin ja CENELECin yhteisten sêêntûjen mukaisesti, sekê alakomiteat.
Like CEN, it is a non-pro«t-makinginternationalassociationgoverned by Belgian law whose headquarters are in Brussels.
Tieto- ja viestintêtekniikan alan edistyneeseen teknologiaan keskittyvê ETSI on oman aikakautensa tuotos.
It has twenty-eight full members - the national electrotechnical committees of the Member States of the Union and three EFTA countries - and several a/liatedmembers.
Se joutuu entistê useammin vastaamaan toisiaan lêhentyvien alojen, televiestin-nên, tietotekniikan, yleisradiotoiminnan ja viihdeteollisuuden, haasteisiin ja tarpeisiin.
ETSI was formed after CEN and CENELEC and does not appear in the initial version of Directive 83/189/EEC.
Lêhentyminen nêkyy kaikkialla maail-massa uusissa sovelluksissa (yritysviestintê, televerkot, viihteen saatavuus, tieteelliset tietokannat ja pelit, ennalta ehkêisevên terveydenhoidon ja vanhusten kotihoidon kehittyminen, •êlyk-kêêt• liikennejêrjestelmêt jne.).
It was added when Annex I was amended in 1992,after having been o/ciallyrecognised as a European standardisation body by the Com-munity institutions.
Perinteisessêkin televiestinnês-sê kiinteisiin verkkoihin, matkaviestinverkkoihin, muuhun lan-gattomaan viestintêên, satelliitteihin, pankkitoimintaan jne. liittyvien tekniikoiden lêhentyminen mullistaa vanhan jêrjes-tyksen. ETSI on têmên muutoksen hallinnan eturintamassa.
CENELEC covers the «eldofsafetyofelectricalandelectronicappliances, electronic components and information and tele-communications technology (in co-operation with CEN and ETSI).
Se on Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyû-konferenssin (CEPT) aloitteesta vuonna 1988 Ranskan lain mu-kaan perustettu voittoa tavoittelematon jêrjestû. Sen pêêmaja on Sophia Antipolisissa Ranskassa.
In order to provide the electrotechnical industry with the stand-ards it requires, CENELEC has signed co-operation agreements with numerous trade federations and European industrial as-
ETSI perustettiin CENin ja CENELECin jêlkeen, eikê sitê mainita direktiivin 83/189/ETY alkuperêisessê versiossa. Se lisêttiin
ETSI arose from the realisation that a pan-European telecom-munications infrastructure characterised by a high degree of interoperability was the only way to enable a European market
Paljon puhuttu tietoyhteiskunta tekee todella tuloaan: Euroop-pa osallistuu têhên vallankumoukseen, ja sen sosiaalis-talou-delliset panokset ovat suuret. Operaattoreiden verkkojen yh-
More information about CEN can be obtained from www.cenorm.be or by writing to i n f o d e s k @ c e n o r m . b e L u g a n o Agreement, signed by CENELEC and the IEC in October 1991, which became the Dresden Agreement in 1996.Decision 92/400/EEC of 15 July 1992, OJ L 221, 6.8.1992, p. 55.
Luganon sopimus, jonka CENELEC ja IEC allekirjoittivat lokakuussa 1991 ja josta tuli Dresdenin sopimus vuonna 1996.Komission pêêtûs 92/400/ETY, tehty 15 pêivênê heinêkuuta 1992 (EYVL L 221, 6.8.1992, p. 55).
Before the standardisation of telecommunications became established on a European level, the telecommunications sector was almost exclusively covered by national regulations.
Ennen telealan standardoinnin perustamista Euroopan tasolla telealalla oli voimassa lêhes yksinomaan kansallisia mêêrêyksiê.
Since there was no certainty that the Member States would adopt the recommendations of the CEPT, there was no e.ectiveharmonisa-tion at the time.
Yhdenmukaistaminen ei ollut vielê tuolloin todellista, koska ei ollut varmuutta siitê, ettê jêsenvaltiot hyvêksyvêt CEPT:n suositukset.
› multimedia services for industry and for home use,
Â johtokunta, joka koostuu kokonaisuudessaan têysjêsenten edustajista,
› terminal services for personal mobile communications,
Â tekninen organisaatio, joka koostuu teknisistê komiteoista, hankkeista ja tyûryhmistê, jotka valmistelevat standardeja ja raportteja,
› next-generation networks that will have universal applica-tion both geographically and in terms of their ability to de-liver information in whatever form it may exist.
ETSIn julkaisemat standardit edistêvêt têtê pêêmêêrêê, koska niiden tarkoituksena on varmistaa kêyttêjille tarjottavien uusi-en palvelujen sekê markkinoilla saatavissa olevien pêêtelaittei-den yhteensopivuus. Standardit kattavat kolme pêêaluetta:
for telecommunications equipment and services to be estab-lished.
Â teollisuus- ja kotimarkkinoiden multimediapalvelut
It was created in response to the Green Paper published in 1987 by the Commission of the European Communities on `the development of a common market for telecommunica-tions services and equipment', with a view to accelerating the technical harmonisation which was essential to the growth of networks, industry and new technologies.
Â sihteeristû (jonka johtajana toimii pêêjohtaja, apunaan vara-pêêjohtaja), jolla on têrkeê tehtêvê ETSIn toiminnan ohjauk-sessa ja joka avustaa rutiinihallinnossa,
In spite of the histo-ry of its creation, ETSI is an independent organisation, governed by its members.
Â pêêtepalvelut henkilûkohtaiseen matkaviestintêên
The structures and operation of ETSI di.erconsiderablyfromthose of CEN and CENELEC.
Â asiantuntijatyûryhmêt, joita yleiskokous perustaa erityisteh-têviê varten mêêrêajaksi.
Whereas within CEN and CENELEC the work is organised largely around national delegations, ETSI is an open forum which groups together all the market inter-ests who wish to take part in its work and use its standards.
Â seuraavan sukupolven verkot, jotka ovat yleiskêyttûisiê pait-si maantieteellisesti myûs siksi, ettê ne pystyvêt vêlittêmêên kaikenmuotoista informaatiota.
National governments, national standardisation bodies, net-work operators, equipment manufacturers, users, service sup-pliers, research bodies, consultancy companies, regulators etc. can all be members of ETSI.
ETSIn organisaatiossa vallitsevan avoimuuden periaatteen mu-kaisesti se on osapuolena monissa kansainvêlisissê sopimuksis-sa, joita on tehty muun muassa IOS/IEC:n, CEPT:n ja ITUn (Kan-sainvêlisen televiestintêliiton) kanssa.
Membership can be either on an individual company basis or through national or European bodies.
ETSIn rakenteet ja toiminta poikkeavat huomattavasti CENin ja CENELECin vastaavista.
Centred on advanced technologies within the ICT domain, ETSI is the product of its age, and is increasingly having to re-spond to the challenges and needs of converging sectors: tel-ecommunications, information technology, broadcasting and entertainment.
ETSIn tyûn rahoittajia ovat muun muassa EY ja EFTA, yhteisûn politiikkaa tukevien standardien valmistelutoimeksiantojen osalta. Muita tulonlêhteitê ovat ETSIn jêsenten jêsenmaksut, kansallisten televiranomaisten maksut ja vêhêisessê mêêrin standardien myynti.
Throughout the world this convergence is constantly being re‹ectedinnewapplications(business-to-business communications, teleworking, access to entertain-ment, scienti«cdatabasesandgames,thedevelopmentofpreventive health care and care at home for the elderly, `intel-ligent' transportation, etc.).
ETSIn standardien ensisijainen kohdealue on luonnollisesti Eurooppa, mutta koska sen jêsenet ovat ai-dosti kansainvêlisiê (valtaosa sen eurooppalaisista jêsenistê on maailmanlaajuisia toimijoita), laitos pyrkii kehittêmêên stan-dardeja sovellettavaksi koko maailmassa.
Even within traditional telecom-munications, convergence of the technologies associated with «xednetworks,mobilenetworks,otherwirelesscommu-nications, satellite, banking and so on is turning the old order on its head.
Valtioiden keskushallinnot, kansalliset standardointielimet, verkko-operaattorit, laitevalmistajat, kêyttêjêt, palveluntarjo-ajat, tutkimuslaitokset, konsulttiyhtiût, sêêntelyelimet jne. voi-vat olla ETSIn jêseniê.
ETSI has three member categories: Full Members, Associate Members and Observers.
ETSIssê on kolme jêsenluokkaa: têysjêsenet, liitênnêisjêsenet ja tarkkailijat.
All can attend the meetings of the General Assembly, but only Full and Associate Members can vote.
Kaikki voivat osallistua yleiskokouksiin, mutta vain têys- ja liitênnêisjêsenet saavat êênestêê.
As of 2004, ETSI has nearly 700 members.
Vuonna 2004 ETSIllê oli lêhes 700 jêsentê.
The promised Information Society is truly arriving: Europe is participating in this revolution, and the socio-economic stakes are high.
Vaikka CENin, CENELECin ja ETSIn tehtêvêt on tarkkaan mêêri-telty, niiden pêêllekkêisyyttê ei voida vêlttêê monilla aloilla, ku-ten konetekniikassa tai tieto- ja viestintêtekniikassa (ICT), joka sijoittuu tietotekniikan, elektronisten komponenttien ja tele-verkkojen risteyskohtaan.
If users are to bene«tfully,interconnectionandinter-operability of operator networks is essential.
Siksi nêiden kolmen elimen yhteis-tyû on olennaisen têrkeêê.
The standards published by ETSI contribute to this objective since they are aimed at ensuring the compatibility of new serv-ices o.eredtousersaswellasoftheterminalequipmentwhichis available on the market.
Se tapahtuu pêêasiassa taloudellisille toimijoille avoimen Infor-mation and Communications Technologies Standards Boardin (ICTSB) kautta.
These standards cover three main areas:
ICTSB perustettiin vuonna 1995 koordinoimaan
› the Technical Organisation, made up of Technical Committees, Projects and Working Groups, which prepare standards and reports; this, it examines the requirements contained in standardisation requests which come in particular from the `Industry High Level Strategy Group' and the European Commission, before organis-ing them into coherent standards programmes.
dien laadinnasta ja julkaisusta sellaisen menettelyn mukaisesti, johon kaikki asiaan liittyvêt taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat voivat osallistua vapaaehtoisesti.
The division of the work between the three bodies takes place within the ICT Standards Board.
Niiden tehtêvêt ovat nêin ollen yleishyûdyllisiê.
› Specialist Task Forces set up by the General Assembly for spe-ci«ctasksandforade«nedperiod.
Nêmê elimet ovat paria poikkeusta lukuun ottamatta hyvin sa-mankaltaisia rakenteeltaan, elimiltêên ja toimintamenetelmil-têên.
In accordance with the principle of openness governing its or-ganisation, ETSI is a party to various international agreements, notably with the ISO/IEC, the CEPT and the ITU (International Telecommunication Union).
Ne ovat useimmiten muodoltaan julkista tukea saavia keskitet-tyjê elimiê. , Viranomaiset puolestaan kêyttêvêt kansallisia standardeja viiteasiakirjoina julkisia hankintoja koskevien sopi-musten eritelmissê tai kansallisten teknisten mêêrêysten val-mistelussa.
The close co-operation between CEN, CENELEC and ETSI is for-malised at the highest level by a policy structure common to the three bodies: `The Joint Presidents Group' (JPG), which is re-sponsible for ensuring the most e/cientadministrationpossi-ble of the areas of overlapping competence.
Tiivis yhteistyû CENin, CENELECin ja ETSIn kesken on virallisesti vahvistettu korkeimmalla tasolla elinten yhteisen poliittisen ra-kenteen avulla: Niiden •yhteisen johtajaryhmên• (JPG) vastuu-alueeseen kuuluu pêêllekkêisen toimivallan alojen mahdolli-simman tehokas hallinnointi.
The JPG, which is composed of a delegation of the administrators and secretar-ies-general of each of the European standardisation bodies, prepares for this purpose agreements relating to common problems.
JPG koostuu kaikkien eurooppalaisten standardointielinten hallintovirkamiesten ja pêêsihteereiden edustustosta, ja se valmistelee tarkoitusta var-ten yhteisiê ongelmia koskevat sopimukset.