natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• a topic was taken up, particularly a starting project like "care for the elderly", which was of interest to all municipalities;
- etenkin ensimmäinen, vanhusten avustamista koskeva hanke kiinnosti kaikkia kuntia - yhdistystä edustavat ulospäin asiasta innostuneet, pätevät ja piirissä tunnetut henkilöt sekä paikallisten
• the association is represented to the outside world by people who are committed, competent and known in the district;
- yhdistys saa myös vastuullisten piiri- ja osavaltiotahojen tiedotusvälineiden täyden tuen.
• the association enjoys the full support of the responsible district and provincial authorities as well as the local media.
Väitöskirjassa osoitetaan, ettei aluekehitysyhdistysten hyväksyntä ole ollenkaan itsestäänselvää.
The dissertation points out that this acceptance is not by any means a foregone conclusion for a regional development association.
Kunnilla on itseorganisoidussa aluekehityksessä keskeinen rooli, sillä ne osallistuvat useimmiten suoraan hankkeiden toteutukseen.
Partner associations in the neighbouring districts of Imst and Reutte have suffered since their foundation from the problem of not being accepted by politicians or the public.
Kuntien aktiivinen ja kannustava osallistuminen aluekehitysyhdistyksen työhön on siksi välttämätön edellytys alueen omaehtoisen kehityksen
The municipalities play an essential role in self-organised regional development, since in most cases they are also directly involved in the implementation of projects.
onnistumiselle ja asetettujen kehitystavoitteiden saavuttamiselle.
But the role of the regional development association is still not recognised by some municipal leaders.
Eräiden kuntien johtohenkilöt käsittävät kuitenkin edelleen väärin aluekehitysyhdistyksen roolin.
This in turn has negative consequences particularly for the funding of the association, although most of the funds for the association's current work still come from the municipalities.
Tällä on kielteisiä seurauksia etenkin yhdistyksen rahoituksen kannalta, sillä suurin osa yhdistyksen jokapäiväisessä toiminnassa tarvittavista varoista tulee kunnilta.
The association's project work
Yhdistyksen hanketoiminta
The association's project work falls into two categories.
Yhdistyksen hanketoiminta voidaan jakaa kahteen osaan:
In the case of project administration all the organisational aspects are handled by the association.
Hanketoteutuksessa yhdistys pitää kaikki organisatoriset langat käsissään.
The association initiates the project, selects the necessary experts and arranges funding.
Yhdistys suunnittelee projektin, valitsee tarvittavat asiantuntijat ja hankkii rahoituksen.
In the case of project coordination the association steers projects which it does not actually administer itself, by using its know-how and its contacts with public bodies, for instance.
Hankekoordinaatiossa yhdistys ohjaa vieraita hankkeita ja antaa niiden käyttöön taitotietoaan ja yhteyksiä, joita sillä on esimerkiksi julkisiin tahoihin.
Current projects
Hankkeiden nykytilanne
At present the MIAR association handles the administration of over ten projects and the coordination of a further eight.
Parhaillaan MIAR toteuttaa itse kymmentä hanketta ja koordinoi lisäksi kahdeksaa muuta hanketta.
The volume of investment mobilised by these projects is approximately ATS 27 million.
Näiden hankkeiden sijoitusvolyymi on noin 27 miljoona Itävallan Sillinkiä.
The MIAR association also works in a supporting role on 32 projects.
Lisäksi MIAR avustaa 32 hankkeessa.
To handle this abundance of tasks, a further four female workers have been hired over the years alongside a regional manager installed since July 1995.
Näin monien tehtävien hoitamiseksi on heinäkuussa 1995 nimitetyn aluejohtajan lisäksi viime vuosien aikana palkattu neljä muuta työntekijää.
As regards content, projects are concerned with the fields of location marketing, local supply, technological infrastructure and the settingup of interprovincial cooperation between the districts of Landeck (Austria), Vintschgau (Italy) and Unterengadin/Val Muestair (Switzerland).
Hankkeet koskevat esimerkiksi elinkeinoalueen markkinointia, lähipalvelulta, teknologista infrastruktuuria ja rajanylittävän yhteistyön rakentamista Landeckin (A), Vintschgaun (I) ja Unterengadin / Val Müstairin (CH) piirien välille.
In recent years external activities have been particularly stepped up. This has involved publicising the contents of the association's work and cooperating with partner associations in Tyrol and/or across the border with regions in South Tyrol and Switzerland.
Viime vuosien aikana on vahvistettu etenkin ulospäin suunnattuja toimia eli tiedottamista yhdistystoiminnan kohteista, tirolilaisten sisaryhdistysten kanssa toteutettavaa yhteistyötä sekä rajanylittävää yhteistyötä Etelä-Tirolin ja Sveitsin alueiden kanssa.
As well as beefing up content information in the traditional print media, there has also been a constantly updated Internet presentation in cooperation with partner associations in the districts of Reutte and Imst.
Perinteisten painotuotteiden laatimisen lisäksi yhdistyksen hankkeista on tiedotettu aktiivisesti myös jatkuvasti päivitetyllä Internet-sivustolla, joka on luotu yhteistyössä Reutten ja Imstin sisaryhdistysten kanssa.
Probably the association's biggest success in crossborder cooperation with the neighbouring regions of Engadin/Val Muestair and Vintschgau was the joint organisation of a "Three Provinces Business Fair".
Naapurialueiden Engadin / Val Müstairin ja Vintschgaun kanssa toteutetun rajanylittävän yhteistyön ehkä suurin saavutus oli yhdessä järjestetty "kolmen maan messut".
This "Fair" saw 300 exhibitors showing their products and services to over 50,000 visitors from the border regions.
Tässä tapahtumassa 300 näytteilleasettajaa esitteli yli 50 000 vieraalle raja-alueiden tuotteita ja palveluita.
This was the high point of preparatory work lasting over five years which succeeded in bringing together the population through the exchange and presentation of regional products and services.
Kyseessä oli viisi vuotta jatkuneen valmistelutyön huipentuma, jossa onnistuttiin saattamaan ihmiset yhteen vaihtamalla ja esittelemällä alueellisia tuotteita ja palveluita.
Prejudices were broken down, new relationships were cemented.
Ennakkoluulot vähenivät ja uusia suhteita solmittiin.
The fair was largely funded through the EU's Interreg project.
Messut rahoitettiin suurimmaksi osaksi EU:n Interreg-hankkeen avulla.
One of the most recent large-scale projects was the creation of a location marketing catalogue for the promotion of a concept business park.
Eräs tuoreimmista suurhankkeista oli elinkeinoalueluettelon laatiminen, jonka tarkoituksena on edistää yritysten asianmukaista sijoittumista.
By publishing and describing relevant location data (business areas, infrastructure, manpower supply) and tying in and presenting successful guidance operations in an image brochure, the regions of Tyroler Oberland and Ausserfern were
Tiroler Oberland ja Außerfern -alueita on markkinoitu aktiivisesti vetovoimaisina elinkeinoalueina esittelemällä keskeisiä tietoja tonteista, infrastruktuurista ja työvoimatilanteesta sekä käyttämällä esitteessä menestyksekkäitä johtoyrityksiä esimerkkeinä.
The Atlantic Arc: from virtuality to reality?
"Atlantin kaari: tekotodellisuudesta todellisuuteen?
Geography of a 'project-area' *
Hankealueen hahmottaminen"40
A case study in social geography
Sosiaalimaantieteellisen tutkimuksen kohde
This thesis reflects a current trend in research into social geography and aims to highlight changes in the relationship between the spatial dimension and different categories of player (i.e. institutional, political, socioeconomic and socio-occupational).
Väitöskirja kuuluu sosiaalimaantieteen alaan, ja siinä esitellään, miten tiettyjen toimijoiden (instituutiot, poliittiset toimijat, yhteiskunnallis-taloudelliset toimijat ja yhteiskunnallisammatilliset toimijat) suhde ympäristöön muuttuu.
The thesis uses the example of the Atlantic Arc to identify what some people call "new types of territorial behaviour", or new relationships between the spatial and the social dimension.
Esimerkiksi on valittu Atlantin kaari (l'Arc atlantique), jonka avulla selvitetään ns. uutta alueellisuutta eli alueen ja yhteiskunnan uudenlaisia suhteita.
The Atlantic Arc is therefore an "experimental area": by analysing the way in which it emerged and took shape, we can understand the relationships between the people involved in public spatial planning and regional development policies, and a reference area (i.e. the Atlantic facade) in terms of a specific area for representation and action (i.e. the Atlantic Arc).
Atlantin kaari on eräänlainen koealue, jonka syntyhistorian ja muodostumisen analysoinnin kautta pyritään selvittämään aluesuunnittelu- ja aluekehityspolitiikan toimijoiden sekä (Atlantin aluetta edustavan) viitealueen (Atlantin rannikko) välisiä suhteita.
The Atlantic Arc is in turn a pretext, study aid and point of entry into this issue, a case study designed to help us understand the wider issue, rather than a subject of research in itself.
Atlantin aluetta voidaan pitää vuorollaan tutkimuksen verukkeena, sen tukena sekä porttina tutkimusaiheeseen: se on ennemminkin tutkimuksen kohde kuin sen aihe.
Defined as an area whose institutional and conceptual boundaries are still emerging and evolving, the Atlantic Arc stretches the length of the Atlantic coast and was one of the European Union's eight areas of interregional cooperation in the early 1990s.
Se voidaan määritellä vielä kehittyväksi koealueeksi, jonka institutionaaliset ja käsitteelliset rajat ovat edelleen muodostumassa. Se käsittää Atlantin rannikon, joka oli yksi Euroopan unionin kahdeksasta alueellisen yhteistyön vyöhykkeestä 90-luvun alussa.
This study therefore focuses on the raison d'etre of the Atlantic Arc — i.e. an association of local and regional authorities that develop transnational policies of interregional cooperation — rather than on its feasibility.
Tutkimuksessa käsitellään pääasiassa sitä, miksi Atlantin kaari - alue- ja paikallisyhteisöjen yhteenliittymä yhteisten alueellisen yhteistyön politiikkojen kehittämiseksi - on syntynyt, eikä niinkään sitä, miten tätä yhteistyötä toteutetaan.
Firstly, the Atlantic Arc is both the reflection and result of a simultaneous and ongoing period of change, and proof that institutional players and economic decision-makers are adapting to the social, economic and political context.
Atlantin kaari on samalla sekä heijastuma muutosten aikakaudesta että sen tulos, ja se on kehittynyt muutosten myötä. Atlantin kaari on todiste siitä, miten institutionaaliset toimijat ja talouselämän päättäjät sopeutuvat sosiaaliseen, taloudelliseen ja poliittiseen kontekstiin.
In the absence of a model for interpretation, we decided to analyse the Atlantic Arc by looking at its early phases in terms of the context in which it emerged.
Tulkintamallin puuttuessa tässä tutkimuksessa on päätetty analysoida Atlantin kaarta tarkastelemalla sen muotoutumisvaiheita suhteessa siihen kontekstiin, jossa se on syntynyt.
We therefore used both a historical and chronological approach to recreate and write the history — though short — of this movement in order to define (i) its progress from virtuality to reality and (ii) its various phases, from the initial political idea of the original association — i.e. the Conference of Peripheral Maritime Regions (CPMR) — to the final concept of "project area".
Tavoitteena on selvittää alueen kehittyminen tekotodellisuudesta todellisuuteen, sen kehitysvaiheet CPMR:n (Euroopan periferisten merellisten alueiden liitto) esittämästä poliittisesta ajatuksesta konkreettiseksi hankealueeksi. Tutkimuksessa on pyritty erittelemään ne tekijät, jotka käynnistivät Atlantin kaaren luomisen ja muotoutumisen.
Our aim was to identify the factors behind the formal creation of the Atlantic Arc by referring to work which had been carried out in other social science-related fields — e.g. the economy, sociology of organisations, political sciences, etc. — and on several different geographical levels, from local to international.
Siinä viitataan yhteiskuntatieteiden muiden alojen - taloustieteiden, organisaatio-sosiologian, valtiotieteiden jne. - tutkimuksiin, joita on tehty eri maantieteellisillä tasoilla paikallistasosta aina kansainväliseen tasoon.
On the basis of these theoretical and methodological frameworks, the thesis focuses on three main areas and uses three different — and complementary — approaches.
Tutkimuksen lähtökohtana ovat siis nämä teoreettiset ja metodologiset puitteet, ja se jakautuu kolmeen pääosaan, joissa käytetään kaikissa erilaista tarkastelutapaa.
Geography thesis, submitted at the University of Caen, 27 September 1997.
Caenin yliopistossa 27, syyskuuta 1997 hyväksytty maantieteen väitöskirja.
Three issues, three multidisciplinary and complementary approaches
Kolme asiakokonaisuutta, kolme monialaista ja täydentävää tarkastelutapaa
Part one reviews the area of interregional cooperation covered by Atlantic Arc association members.
Ensimmäisessä osassa kartoitetaan Atlantin alueen yhteenliittymän osapuolten kattama alueidenvälisen yhteistyön alue.
What borders and geographical realities are behind the invention of the Atlantic Arc idea, or the "Atlantic project area"?
Mitkä ovat sen rajat, millaiset maantieteelliset olosuhteet ovat synnyttäneet ajatuksen Atlantin hankealueesta?
Which criteria other than the associative and political nature of the Atlantic Arc reinforce this area of interregional and transnational cooperation?
Mitä muita kriteerejä tällä alueidenvälisen ja kansainvälisen yhteistyön alueella voi olla järjestäytyneisyyden ja poliittisen luonteen rinnalla?
Part two looks at the Atlantic Arc in the context in which it emerged, in particular the social, economic and political changes of the past two decades.
Toisessa osassa Atlantin kaarta tarkastellaan suhteessa kontekstiin, jossa se on muotoutunut. Siinä käsitellään kahden viime vuosikymmenen yhteiskunnallisia, taloudellisia ja poliittisia muutoksia.
The thesis looks at the decisive factors in the creation of this project of interregional cooperation on various different levels and thereby offers insights, from local to international level, from local and regional authorities to European decisionmaking bodies (in several fields), and from the economy to the sociology of organisations.
Tämän alueidenvälisen yhteistyöhankkeen määräävien tekijöiden tarkastelu antaa kuvan tilanteesta paikallistasolta aina kansainväliselle tasolle, alue- ja paikallisyhteisöistä yhteisön päätöksentekoelimiin sekä eri alojen - taloustieteistä organisaatiososiologiaan -näkökulmasta.
The final part considers two different phases.
Viimeinen osa jakautuu kahteen vaiheeseen.
It first suggests how we should interpret the emergence and creation of the Atlantic dynamic and then lists the players, organisations and actions that began to make the Atlantic Arc a reality, six years after it was officially created.
Sen jälkeen siinä luetteloidaan Atlantin kaaren toimijat, alueelle syntyneet rakenteet ja tärkeimmät toimenpiteet, jotka ovat konkretisoimassa hanketta kuusi vuotta sen virallisen perustamisen jälkeen.
Based on field observations, the assessment demonstrates, among other things, the roles and status of the political players and economic decision-makers who helped promote this project area.
Analyysissä keskitytään kentällä tehtyihin huomioihin. Siinä korostetaan muun muassa tätä koehanketta edistäneiden poliittisten toimijoiden ja taloudellisten päätöksentekijöiden roolia ja asemaa.
These three very different but complementary approaches are used to explain the emergence of the Atlantic Arc and interpret the implications of setting up such an association of local and regional authorities, who announced their intention to create an area of interregional cooperation the length of the European Union's Atlantic facade as long ago as 1989.
Näitä kolmea erillistä mutta toisiaan täydentävää lähestymistapaa on käytetty selittämään Atlantin alueen syntyä ja tulkitsemaan sitä, miten tämä alue- ja paikallisyhteisöjen yhteenliittymä muotoutui sen jälkeen kun alue- ja paikallisyhteisöjen edustajat ilmoittivat vuonna 1989 olevansa valmiit perustamaan EU:hun Atlantin rannikon alueidenvälisen yhteistyön alueen.
Of course, such groupings of local and regional authorities are not a new or unique phenomenon in Western Europe.
Tällainen alueellisten yksiköiden ryhmittymä ei ole Länsi-Euroopassa mitenkään uusi tai ainutlaatuinen.
However, although such associations — which, in fact, shape project areas — have been growing in number for several years, no one really knew how to synthesise or even identify the motivating factors or creative processes behind such associations of interregional cooperation, or their implications for the shape of the European Union.
Vaikka näitä yhteenliittymiä, joissa toteutetaan alueellisia hankkeita, on syntynyt viime vuosina jatkuvasti, kukaan ei ole varsinaisesti tiivistänyt tai edes eritellyt näiden alueellisen yhteistyön yhteenliittymien syntymiseen vaikuttavia tekijöitä, niiden syntyprosessia eikä niiden haasteita Euroopan unionissa.
Two underlying questions constantly informed this analysis throughout the years spent observing and studying the Atlantic dynamic: Is the Atlantic Arc the result of European integration and the advanced phases of the Member States' decentralisation policy?
Analyysin perustana on kaksi taustalla jatkuvasti vaikuttavaa ja Atlantin alueen dynamiikan havainnoinnissa ja tutkimisessa kaikkina näinä vuosina mukana ollutta kysymystä: Onko Atlantin alue tulosta Euroopan yhteisön rakentamisesta ja valtioiden harjoittaman hajauttamispolitiikan kehittämisestä?
And/or is it not itself part of European integration?
Eikö se siten osallistu itsekin Euroopan yhteisön rakentamiseen?
Regardless of the answer, the fact that such project areas are being created or invented demonstrates that new relationships are emerging between the people involved in European integration and the ever-closer economic and political area that is the European Union.
Olivatpa vastaukset näihin kysymyksiin mitkä tahansa, näiden alueellisten hankkeiden muotoutuminen ja kehittäminen ovat luoneet uusia suhteita yhteisön toimijoiden ja Euroopan unionin yhteydessä kehittyvän taloudellisen ja poliittisen alueen välille.
The Atlantic Arc or experiments in Community regional policy
Atlantin kaari, koekenttä yhteisön aluepolitiikalle
We believe that studying and analysing these relationships to the spatial dimension is vital to understanding and interpreting the Atlantic Arc.
Näiden alueellisten suhteiden tutkiminen ja analysointi on välttämätöntä Atlantin kaaren ymmärtämiseksi ja tulkitsemiseksi.
Indeed, it soon became clear that such relationships were essential to the emergence of this movement and to the motivation of its founders and, quite simply, as criteria for identifying the area covered by the regions belonging to the Atlantic Arc Commission in relation to other areas of the EU.
Heti alkuunsa kävi selväksi, että näillä suhteilla on ollut merkittävä rooli liikkeen syntymisessä ja sen alullepanijoiden motivoinnissa. Ne ovat yksinkertaisesti kriteeri, jonka perusteella Atlantin kaaren komissioon kuuluvat alueet identifioituvat suhteessa Euroopan yhteisön muihin alueisiin.
The reason for this could be that Europe often appears as an imposed idea which, despite being somewhat distant in its projects, has very real political, economic, social and cultural
Ehkä sen takia, että Euroopan yhteisö esitetään usein valmiina ajatuksena, jonka hankkeet ovat hieman kaukaisia, mutta jonka poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset, kulttuuriset ja muut vaikutukset ovat konkreettisia.
repercussions. Or that Europe, that "vague political, economic and social entity", is above all the result of the activities of human beings who invest, produce and move around in it everyday.
Ehkä myös siksi, että Euroopan yhteisö, tämä vaikeasti identifioitava poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen kokonaisuus, on ennen kaikkea tulosta ihmisten toiminnasta.
These movements within and relationships with the Community area demonstrate new types of territorial behaviour and this in turn calls for new regulatory frameworks and rules.
Nämä liikkeet ja suhteet yhteisöön ilmentävät uudenlaista alueellista ajattelua, joka edellyttää puolestaan uudenlaisia säännöspuitteita, uusia pelisääntöjä.
The European Union today is simply the result of these changes.
Tämän päivän Euroopan unioni on yksinkertaisesti tulos tästä kehityksestä.
Like the European Union, the Atlantic Arc has become the subject of opinions, controversies, predictions and speculation.
Atlantin kaaresta on tullut Euroopan unionin tapaan mielipiteitä, erimielisyyttä, ennusteita ja tulevaisuudennäkymiä herättävä aihe.
Researchers from various disciplines who became interested in the Atlantic Arc, as well as the very wide range of people involved in the Atlantic project, talk about new types of territorial behaviour, new models of economic development, new behaviour by local and regional political and economic leaders in response to ever-faster European integration or, finally, an "Atlantic renewal".
Atlantin alueesta kiinnostuneet eri alojen tutkijat ja alueella vaikuttavat toimijat ovat alkaneet puhua uudenlaisista alueellisuuden ilmauksista ja toiset taas uusista talouskehityksen malleista tai talous- ja poliittisen elämän alueellisten ja paikallisten vastuuhenkilöiden uudenlaisesta käyttäytymisestä reaktioina yhteisön kehittämisen nopeutumiseen.
The latter was considered necessary by some if so-called marginalised areas — or areas heading for marginalisation — were to be integrated into Europe, as if people living along the Atlantic facade were not involved in the great Europe-building project of the end of the 20th century.
Toiset ovat nähneet ilmiössä Atlantin alueen uudistumisen, joka on välttämätön vaihe ns. marginaalisten tai syrjäytymässä olevien alueiden integroituessa yhteisöön, aivan kuin Atlantin rannikon väestö ei olisi osallistunut yhteisön suurimittaiseen rakentamiseen 1900luvun lopulla.
Again, whichever point of view is chosen, the Atlantic Arc remains a highly disputed and contentious issue, just as Europe and Maastricht were in the past.
Riippumatta siitä, minkä vaihtoehdon kannalle kallistutaan, Atlantin kaari on kiistanalainen ja ristiriitoja herättävä aihe samaan tapaan kuin Euroopan unioni tai Maastrichtin sopimus ovat olleet.
These conflicting opinions nonetheless reveal that experimentation, or rather participation, in European integration has been on the increase for several decades.
Nämä toisistaan eriävät mielipiteet osoittavat kuitenkin, että Euroopan yhteisön rakentaminen tai paremminkin osallistuminen siihen on voimistunut viime vuosikymmeninä.
In response to the rhetoric of crises, e.g. the crisis of the welfare state, the crisis of the governability of democracies, the crisis of citizenship, the crisis of representation, the crisis of the nation state, the crisis of society, the crisis of the economy,"' people invent different models, patterns of production and projects.
Erilaiset kriisit - hyvinvointiyhteiskunnan kriisi, demokraattisen hallinnon kriisi, kansalaisuuden kriisi, edustuskriisi, kansallisvaltioiden kriisi, yhteiskunnan kriisi, talouskriisi41- ovat luoneet uusia malleja, uusia tuotantopuitteita ja hankkeita.
The Atlantic project area makes these ambitions a reality and also foreshadows the Europe of tomorrow with slogans such as "Atlantic Arc meetings: Twenty-three European regions echo your plans, welcome to the Atlantic Arc", or "Twenty-three regions are now revitalising trade to bring about change.
Nämä tavoitteet tiivistyvät Atlantin alueen hankkeessa samalla, kun se näyttää tietä tulevaisuuden Euroopalle muun muassa sellaisin iskulausein kuin "Atlantin kaari kohtauspaikkana: 23 Euroopan yhteisön aluetta mukana toteuttamassa hankkeitanne. Tervetuloa Atlantin kaaren alueelle" tai "Kauppavaihtoaan vahvistavat 23 aluetta oman onnensa seppinä.
Europe is being built here, in the Atlantic Arc"4".
Eurooppaa rakennetaan Atlantin kaaren alueella"4:.
So, why the Atlantic Arc?
Miksi siis nimenomaan Atlantin kaari?
Why "Atlantic project area"?
Miksi Atlantin hankealue?