natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ireland's economic and employment performance has been exceptional, in 1999, the employment rate overtook the EU average.
Irlannin talous ja työllisyys ovat kehittyneet poikkeuksellisesti. Vuonna 1999 työllisyysaste ylitti EU:n keskiarvon.
Furthermore, the unemployment rate has continued to fall for all groups.
Lisäksi kaikkien ryhmien työttömyysaste on jatkanut laskuaan.
These developments indicate a further tightening of the labour market.
Nämä suuntaukset viittaavat työmarkkinoiden kiristymiseen jatkossakin.
Some structural problems still exist however.
Irlannilla on kuitenkin edelleen joitakin rakenteellisia ongelmia:
— As is the case for some other Member States, avoiding labour market shortages and associated wage inflation pressures is a core problem for Ireland.
— Irlannille samoin kuin joillekin muillekin jäsenvaltioille keskeistä on välttää työvoimapulaa ja siitä seuraavaa palkkojen korotuspainetta.
— Although it has increased significantly, the participation rate for women remains below the EU average and the employment gender gap has only slightly improved between 1998 and 1999.
— Vaikka naisten osallistumisaste on noussut merkittävästi, on se edelleen EU:n keskiarvon alapuolella, ja sukupuolten välinen ero työllisyydessä on kaventunut vain hieman vuodesta 1998 vuoteen 1999.
— As a result of the growing labour market shortages, it is important for Ireland to invest in education and training for the unemployed and employed alike.
— Lisääntyvän työvoimapulan vuoksi Irlannin olisi investoitava sekä työttömien että työssäkäyvien koulutukseen.
It is one of the few countries which saw an increase in the percentage of unemployed people taking part in training.
Irlanti on yksi harvoista maista, joissa työttömien osallistuminen koulutustoimiin lisääntyi.
At the same time, the number of employed in training remains one of the lowest in the Union.
Samaan aikaan koulutukseen osallistuvien työssäkäyvien määrä on kuitenkin edelleen unionin alhaisimpia.
After due analysis, it appears that further efforts are required in response to the employment guidelines and recommendations concerning: the participation of women in the labour market and the development of a strategy in relation to in-company training and bfelong learning.
Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: naisten osuuden lisääminen työmarkkinoilla sekä yritysten sisäistä koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevan strategian kehittäminen.
Ireland should therefore:
¡rhnnille suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:
Employment increased during 1999, principally due to the adoption of fiscal incentives and flexible working arrangements.
Työllisyys kohosi vuonna 1999 pääasiassa verokannustimien ja joustavien työaikajärjestelyiden käyttöönoton ansiosta.
However, these improvements leave several structural problems of the Italian labour market still unsolved, particularly with reference to regional unbalances.
Parannukset jättävät kuitenkin useat Italian työmarkkinoiden rakenteelliset ongelmat yhä ratkaisematta, ja eri alueiden välillä on suuria eroja.
— The low employment rate of 52,5 % is some 10 percentage points below the EU average. At 27,5 %, the employment rate for older people is still low.
— Maassa on alhainen työllisyysaste (52,5 prosenttia), joka on noin 10 prosenttiyksikköä alle EU:n keskiarvon, ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste on yhä alhainen (27,5 prosenttia).
— The female employment rate rose more sharply than the male rate, yet, at 38,1 %, it remains among the lowest in the EU.
— Naisten työllisyysaste nousi nopeammin kuin miesten, mutta se on edelleen vain 38,1 prosenttia ja yksi EU:n alhaisimmista.
— Unemployment fell to 11,3 % but remains 2 percentage points above the EU average.
— Työttömyys putosi 11,3 prosenttiin mutta on edelleen kaksi prosenttiyksikköä yli EU:n keskiarvon.
At 12,4 % the unemployment ratio amongst 15 to 24 year-olds remained almost 4 percentage points higher than the EU average.
15—24-vuotiaiden työttömyysaste on 12,4 prosenttia, mikä on lähes neljä prosenttiyksikköä korkeampi kuin EU:n keskiarvo.
Long-term unemployment improved only marginally from 7,1% of the labour force in 1998 to 6,9% in 1999.
Pitkäaikaistyöttömyys laski vain nimellisesti: vuonna 1998 pitkäaikaistyöttömiä oli 7,1 prosenttia työvoimasta ja vuonna 1999 6,9 prosenttia.
— Wide gender gaps in employment — at roughly 30 percentage points — are characteristic of the labour market, particularly in the southern regions and female unemployment, at 15,6 %, is almost double the male unemployment rate of 8,7%.
— Työmarkkinoille on erityisesti maan eteläosissa ominaista suuret sukupuolierot työllisyydessä, noin 30 prosenttiyksikköä, ja naisten työttömyysaste (15,6 prosenttia) on lähes kaksinkertainen miesten työttömyysasteeseen (8,7 prosenttia) nähden.
— Regional disparities remain significant with an unemployment rate of about 6,5 % in the Centre-North and 22 % in the South.
— Alueelliset erot ovat edelleen huomattavat: maan keski- ja pohjoisosassa työttömyysaste on noin 6,5 prosenttia ja etelässä 22 prosenttia.
— 51,5 % of the workforce has completed upper secondary level education, compared with the EU average of 66 %, but only 6,1 % of adults were involved in education or training, compared to an EU average of 8,7 %.
— Keskiasteen tutkinnon suorittaneiden osuus työvoimasta ön 51,5 prosenttia (EU:n keskiarvo 66 prosenttia), mutta vain 6,1 prosenttia aikuisista osallistuu yleissivistävään tai ammatilliseen koulutukseen (EU:n keskiarvo 8,7 prosenttia).
After due analysis, it appears that further efforts are required in response to the employment guidelines and recommendations concerning: the pobcy mix across the four pillars; tax and benefit systems; activation and prevention; gender mainstreaming and gender gaps and lifelong learning.
Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisää toimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: neljään pilariin kuuluvien eri politiikan keinojen käyttäminen, vero- ja etuusjärjestelmät, aktivoiva ja ennaltaehkäisevä politiikka, tasaarvon valtavirtaistaminen ja sukupuolten väliset erot sekä elinikäinen oppiminen.
Such action would include the full implementation of the PES reform across the country, speeding up the introduction of the Employment Information System and continuation of current efforts to upgrade the statistical monitoring system;
Tällaisiin toimiin kuuluisi juLkisten työvoimapalveluiden uudistuksen täytäntöönpano koko maassa, työllisyyttä koskevan työllisyysjärjestelmän käyttöönoton nopeuttaminen ja nykyisten toimien jatkaminen tilastollisen seurantajärjestelmän kehittämiseksi.
Luxembourg enjoyed good labour market conditions in 1999, supported by strong economic growth and the highest rise in the employment rate in the EU (4,8 percentage points).
Luxemburgin työmarkkinatilanne oli suotuisa vuonna 1999, ja sitä tukivat vahva talouskasvu ja EU:n korkein työllisyysasteen kasvu (4,8 prosenttiyksikköä).
The unemployment rate continued to fall and remains the lowest in the EU (2,3 %).
Työttömyysaste laski entisestään ja on edelleen EU:n alhaisin (2,3 prosenttia).
Some strutturai problems can be identified though.
Maassa on kuitenkin joitakin rakenteellisia ongelmia:
— The overall national employment rate is very low despite a very good employment situation with a large number of cross-border workers.
— Kansallinen kokonaistyöllisyysaste on hyvin alhainen hyvästä työllisyystilanteesta huolimana, sillä rajatyöntekijöitä on paljon.
The rates are especially low for workers over 55 (26,3 %) and for women (48,5 %), although both figures have risen since 1998.
Työllisyysaste on erityisen alhainen yli 55 vuotiaiden työntekijöiden (26,3 prosenttia) ja naisten (48,5 prosenttia) osalta, vaikkakin molemmat luvut ovat nousseet vuodesta 1998.
— The employment gender gap is one of the widest in the EU, at 25,9 percentage points.
— Sukupuolten välinen ero työllisyydessä on yksi EUsi suurimpia (25,9 prosenttiyksikköä).
— The domestic supply of qualified people is insufficient.
— Maassa on pulaa ammattitaitoisesta työvoimasta.
— The proportion of the adult working population taking part in continuous education and training is still low (5,3 %).
— Aikuisten työntekijöiden osallistuminen täydennyskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen on edelleen vähäistä (5,3 prosenttia).
After due analysis, it appears that further efforts are required in response to the employment guidebnes and recommendations concerning: the social dialogue, participation of older workers and women in the labour market and lifelong learning.
Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: sosiaalinen vuoropuhelu, ikääntyneiden työntekijöiden ja naisten osuuden lisääminen työmarkkinoilla sekä elinikäinen oppiminen.
The Netherlands enjoyed healthy employment growth in 1999 and employment rates are clearly above the EU average.
Alankomaiden työllisyys kasvoi vuonna 1999, ja työllisyysaste on selvästi EU:n keskiarvon yläpuolella.
The unemployment rate continued to fall in 1999, to 3,3%, below the EU average.
Työttömyysaste laski vuonna 1999 entisestään 3,3 prosenttiin, mikä on alle EU:n keskiarvon.
There are still some structural problems however.
Maassa on kuitenkin joitakin rakenteellisia ongelmia:
— Although long-term unemployment is falling, there are persistent problems with specific groups, especially low-skilled workers, older workers and ethnic minorities.
— Vaikka pitkäaikaistyöttömyys on laskussa, siihen liittyy sitkeitä ongelmia, jotka vaivaavat tiettyjä erityisryhmiä ja varsinkin heikon ammattitaidon omaavia työntekijöitä, ikääntyneitä työntekijöitä ja etnisiä vähemmistöjä.
— Large numbers of working-age people are kept out of the labour market by disabibry and other welfare benefits.
— Suurta työikäisten joukkoa pidetään työmarkkinoiden ulkopuolella työkyvyttömyysetuuksien ja muiden sosiaalietuuksien avulla.
— Labour market shortages and associated wage inflation pressures are emerging.
— Työvoimapula ja siihen liittyvä palkankorotuspaine ovat nousemassa esiin.
After due analysis, it appears that further efforts are required in response to the employment guidebnes and recommendations concerning: the tax and benefit systems and the statistical monitoring system.
Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: vero- ja etuusjärjestelmä sekä tilastollinen seurantajärjestelmä.
The Austrian labour market's performance improved last year, when the overall employment rate reached 68,2 % (59,7 % for women). That figure is close to the 70 % target estabbshed by the Lisbon European Council and well above the EU average.
Itävallan työmarkkinoiden tilanne kohentui viime vuonna, ja kokonaistyöllisyysaste oli 68,2 prosenttia (naisten osalta 59,7 prosenttia), mikä on lähellä Lissabonin Eurooppaneuvoston vuodeksi 2000 asettamaa 70 prosentin tavoitetta ja selvästi yli EU:n keskiarvon.
Overall unemployment was reduced to 3,8 % in 1999, and together with youth and long-term unemployment is among the lowest in the EU.
Kokonaistyöttömyys aleni vuonna 1999 3,8 prosenttiin, ja sekä kokonaistyöttömyys että nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys ovat EU:n alimpien joukossa.
— The overall tax burden is above average and fiscal pressure on labour increased in the period from 1994 to 1998.
— Itävallassa on keskimääräistä korkeampi kokonaisveroaste, ja työn verotus kasvoi vuosina 1994—1998.
The forecast reduction in non-wage labour costs of around 0,4 percentage points of GDP by 2003 is a first step forward.
On ennustettu, että välillisten työvoimakustannusten osuus BKTsta alenee noin 0,4 prosenttiyksikköä vuoteen 2003 mennessä, mikä on ensimmäinen askel eteenpäin.
— There is still a significant gender gap in both employment and unemployment, despite the fact that the employment rate for women is higher than the EU average.
— Sukupuolten välinen ero sekä työllisyys- että työttömyysasteessa on edelleen merkittävä siitä huolimatta, että naisten työllisyysaste on EU:n keskiarvoa korkeampi.
— The employment rate for older workers is below the EU average figure and unemployment amongst the over-50s remains high.
— Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste on alle EU:n keskiarvon, ja yli 50-vuotiaiden työttömyys on edelleen korkea.
After due analysis, it appears that more efforts are required in response to the employment guidelines and recommendations concerning: older workers' employabibty, gender mainstreaming and taxation on labour.
Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: ikääntyneiden työntekijöiden työllisryvyys, tasaarvon valtavirtaistaminen ja työhön kohdistuva verotus.
Austria should therefore:
itävallalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:
The employment situation further improved in 1999, confirming the previous year's positive trend.
Portugalin työllisyystilanne parani edelleen vuonna 1999 ja vahvisti näin edellisen vuoden positiivista suuntausta.
Unemployment is among the lowest in the EU, and long-term unemployment has fallen fast.
Työttömyys on alimpia EUssa, ja pitkäaikaistyöttömyys on laskenut nopeasti.
However, the labour market suffers from structural weaknesses which require aaion:
Työmarkkinat kärsivät kuitenkin rakenteellisista heikkouksista, jotka vaativat toimia:
— the average skill level in the work force is low.
— Työvoiman keskimääräinen ammattitaitotaso on heikko.
Only 21,2 % have completed at least upper-secondary education compared to the EU average of 66 %.
Vain 21,2 prosentilla työvoimasta on keskiasteen tutkinto, kun EU:n keskiarvo on 66 prosenttia.
At 3,6 %, participation in education and training is also below the EU average of 8,7% and 45% of young people aged 18 to 24 left school early
Osallistumisaste yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen on 3,6 prosenttia, mikä myös on alle EU:n keskiarvon (8,7 prosenttia), ja 45 prosenttia 18—24-vuotiaista nuorista jättää koulunsa kesken.
— the potential for creating jobs in services is considerable, as can be seen from the service-settor employment rate of 36,2 %, and it is necessary to pursue a coherent strategy to foster entrepreneurship;
— Palvelualan työllistämismahdollisuudet ovat huomattavat, kuten palvelualan työllisyysaste (36,2 prosenttia) osoittaa, mutta maassa ei ole kehitetty johdonmukaista strategiaa yrittäjyyden edistämiseksi.
— a strong input from the social partners is needed to address the main challenges facing the Portuguese labour market, in particular the low skill level, the modernisation of work organisation and employment relations;
— Työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistuminen on välttämätöntä Portugalin työmarkkinoiden tärkeimpien haasteiden voittamiseksi. Näitä haasteita ovat erityisesti alhainen ammattitaitotaso, työn organisoinnin nykyaikaistaminen ja työsuhteet.
— in a context of overall improvement of the situation of women in the labour market, a bener gender balance is needed, especially in terms of sectors.
— Naisten työmarkkinatilanteen yleinen parantuminen edellyttää sitä, että sukupuolten tasa-arvoa lisätään erityisesti alakohtaisesti.
After due analysis, it appears that more efforts are required in response to the employment guidelines and recommendations concerning: education and training; reduction of the administrative burden on companies; the partnership approach; gender segregation and access to childcare.
Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia vaaditaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, yritysten hallinnollisen rasituksen keventäminen, yhteistyö kumppanuuden kehittäminen, sukupuolittainen eriytyminen ja lastenhoitopalveluiden saatavuus.
Particular attention should be devoted to the quality of education and training in order to avoid skill shortages;
Erityishuomiota olisi kiinnitettävä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen laatuun, jotta vältettäisiin ammattitaidon puute.
While Finland has maintained strong economic growth over the past five years, some major structural problems remain.
Suomen vahva talouskasvu on jatkunut edellisten viiden vuoden ajan, mutta jotkin huomattavat rakenteelliset ongelmat ovat ennallaan:
— The overall unemployment rate is still high at 10,2 %, being predominantly structural.
— Kokonaistyöttömyysaste on edelleen korkea (10,2 prosenttia), ja työttömyys on pääosin rakenteellista.
Youth unemployment and long-term unemployment for those over 50 years old remain a major concern.
Myös nuoriso työttömyys ja yli 50-vuotiaiden pitkäaikaistyöttömyys ovat edelleen merkittäviä ongelmia.
— Through recent initiatives, Finland has made progress in bghtening the tax burden on labour. However it remains heavier than the EU-average.
— Suomi on hiljattain toteutetuilla toimilla pystynyt keventämään työn verotusta, mutta se on kuitenkin edelleen pysynyt EU:n keskiarvoa korkeampana.
— Finland faces skills shortages in several sectors (both in high and low-skilled jobs) and there is a general need to mobilise the labour force by focusing on quality active labour market policies.
— Suomessa on ammattitaitoisen työvoiman puutetta useilla aloilla (sekä korkean että alhaisen ammattitaidon tehtävissä), ja maassa on yleistä tarvetta saada työvoima aktivoitua keskittymällä laadukkaaseen aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan. kaan.
— Regional disparities in employment remain considerable.
— Alueelliset työllisyyserot ovat huomattavia.
After due analysis, it appears further efforts are required in response to the employment guidelines and recommendations concerning: tax and benefit schemes, the tax burden on labour and occupational and sectoral segregation in the labour market.
Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia vaaditaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: vero- ja etuusjärjestelmät, työn verotus sekä työmarkkinoiden ammatti- ja alakohtainen jakautuminen sukupuolen mukaan.
Sweden has one of the highest employment rates in the EU. It has recently improved its job creation performance, reducing unemployment to 7,2% in 1999.
Ruotsin työllisyysaste on EU:n korkeimpia, ja sen työllisyyskasvu on hiljattain elpynyt niin, että työttömyys laski 7,2 prosenttiin vuonna 1999.
However, a number of strutturai problems remain in the labour market.
Työmarkkinoilla on kuitenkin joitakin rakenteellisia ongelmia:
— The tax burden on labour is still very heavy, especially for the relatively unskilled and low paid.
— Työtä, erityisesti ammattitaidottoman ja matalapalkkaisen työvoiman työtä verotetaan edelleen hyvin raskaasti.
Sweden continues to have the highest tax rates on employed labour in the EU — 52,7 % in 1998 compared to the EU average of 39,2 %.
Ruotsilla on vieläkin EU:n korkein työvoiman verotusaste: vuonna 1998 se oli 52,7 prosenttia, kun EU:n keskiarvo on 39,2 prosenttia.
— A large number of people of working age are dependent on benefits.
— Suuri osa työikäisestä väestöstä on riippuvainen etuuksista.
— Skill shortages, particularly at regional level, have become a factor hampering economic growth and regional development.
— Ammattitaitoisen työvoiman puutteesta — erityisesti alueellisesti — on tullut talouskasvua ja alueellista kehitystä estävä tekijä.
— The current level of occupational and seaoral segregation between men and women remains an issue of concern, despite well developed equal opportunity policies.
— Työmarkkinoiden tämänhetkinen sukupuolittainen ammatti- ja alakohtainen eriytyminen herättää huolestusta hyvin kehittyneestä tasa-arvopolitiikasta huolimatta.
After due analysis, it appears that further efforts are required in response to the employment guidebnes and recommendations concerning: the tax burden on labour, and gender mainstreaming.
Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: työn verotus ja tasaarvon valtavirtaistaminen.
The United Kingdom enjoyed healthy employment growth in 1999, and the employment rates for men and women are clearly above the EU average.
Yhdistyneen kuningaskunnan työllisyys kasvoi vuonna 1999, ja naisten ja miesten työllisyysaste on selvästi korkeampi kuin EU:n keskiarvo.
The unemployment rate continued to fall in 1999, to 6,1 %, below the EU average.
Työttömyysaste laski edelleen vuonna 1999 ja putosi 6,1 prosenttiin, mikä on alle EU:n keskiarvon.
Yet, important structural problems persist:
Maassa on kuitenkin edelleen merkittäviä rakenteellisia ongelmia:
— inflows into long-term unemployment amongst young people and adults (17 % and 11 % respeaively) still exceed those of the best performing Member States;
— Pitkäaikaistyöttömyyteen ajautuu nuorista 17 prosenttia ja aikuisista 11 prosenttia, ja nämä määrät ovat edelleen suurempia kuin parhaiten selviytyvissä jäsenvaltioissa.
— although long-term unemployment is falbng, there are still persistent problems concentrated in specific groups, especially within households with no one in work, amongst disadvantaged groups, and in a number of geographical areas.
— Vaikka pitkäaikaistyöttömyys on alenemassa, siihen liittyy sitkeitä ongelmia, jotka vaivaavat tiettyjä ryhmiä ja varsinkin kotitalouksia, joissa ei ole yhtään työssäkäyvää sekä heikommassa asemassa olevia ryhmiä.
Inaaivity among lone parents is still a problem;
Yksinhuoltajien jääminen työmarkkinoiden ulkopuolelle on edelleen ongelma.
— some sectors, particularly information technology, suffer from a skills gap.
— Joillakin aloilla ja varsinkin tietotekniikka-alalla on puutetta ammattitaitoisesta työvoimasta.
The low level of basic skills is a generalised problem in the United Kingdom;
Perustaitojen alhainen taso on yleinen ongelma Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
— though diminishing, the gender pay gap remains high compared to the EU average.
— Sukupuolten välinen palkkaero on pienenemässä, mutta se on edelleen suuri EU:n keskiarvoon verrattuna.
The gender gap in employment attributable to the impact of parenthood is also the highest in the EU, suggesting a need for sufficient and affordable childcare;
Lisäksi vanhemmuudesta johtuvat sukupuolierot työmarkkinoilla ovat EU:n korkeinta tasoa, mikä osoittaa tarvetta riittävien ja kohtuuhintaisten lastenhoitopalveluiden järjestämiseen.
— the current levels of occupational and sectoral segregation between men and women are higher than the EU average.
— Työmarkkinoiden sukupuolittainen ammatti- ja alakohtainen eriytyminen on yleisempää kuin EUtssa keskimäärin.
After due analysis, it appears that further efforts are required in response to the employment guidebnes and recommendations concerning: adaptabibty, the gender pay gap, childcare provision, a preventive strategy for the unemployed and lifelong learning.
Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia vaaditaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: sopeutumiskyky, sukupuolten väliset palkkaerot, lastenhoitopalveluiden tarjonta, työttömyyttä ehkäisevä strategia ja elinikäinen oppiminen.
The Um'led Kingdom should therefore:
Yhdistyneelle kuningaskunnalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:
Special attention should be given to the needs of lone parents;
Erityishuomiota olisi kiinnitettävä yksinhuoltajien tarpeisiin.
Council Recommendation of 18 February 2002 on the implementation of Member States'employment policies
Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä helmikuuta 2002, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan toteuttamisesta
COUNCIL RECOMMENDATION of 18 February 2002 on the implementation of Member States' employment policies
NEUVOSTON SUOSITUS, annettu 18 päivänä helmikuuta 2002, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan toteuttamisesta