natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Now the necessity of creating regional structures is seen for endogenous as well as exogenous reasons. The conviction that regions are an important element of démocratisation and that they are the best way to realise the principle of subsidiarity falls within the first category.
Alueita pidetään nykyisin sopivana vastauksena maantieteellisesti ja väestöllisesti heterogeenisessä yhteiskunnassa esiintyviin erilaisiin tarpeisiin sekä subjektiivisiin tuntoihin tietyn seudun väestöön kuulumisesta.
Currently regions are considered as an adequate response to the different needs which exist in a geographically and demographically heterogeneous society, and to the subjective feelings of affiliation within the population of a certain area ("region")· Apart from these democratic values, the supporters of the creation of regions have also argued that this intermediate level is important to guarantee an efficient coordination of translocal infrastructure or of political action in fields like land use, environment, etc.
Näiden demokraattisten arvojen lisäksi alueiden perustamista kannattavat tahot ovat esittäneet, että välitaso on tarpeen takaamaan perusrakenteiden koordinoinnin paikallisyksiköiden kesken sekä esim. maankäytön ja ympäristönsuojelun kaltaisilla poliittisilla aloilla.
In view of the growing number of municipalities in Slovenia and the growing need to co-ordinate their activities at local level, this efficiency argument could permanently gain ground in the public debate.
Ottaen huomioon kuntien määrän lisääntymisen Sloveniassa ja tarpeen koordinoida niiden paikallistason toimintaa, voi tämä tehokkuuteen pohjautuva argumentti saada pysyvää kannatusta julkisessa keskustelussa.
With respect to EU structural funds and crossborder cooperation, regional selfgovernment is seen as an adequate measure to guarantee comparability and efficiency, and to prevent the subordination of Slovene border areas to cultural, economic, and financial centres of the neighbouring countries.
Alueellinen itsehallinto nähdään tarkoituksenmukaisena myös EU:n rakennerahastoja sekä rajanylittävää yhteistyötä ajatellen, koska sen katsotaan takaavan vertailtavuuden ja tehokkuuden sekä suojelevan Slovenian raja-alueita tulemasta riippuvaiseksi naapurimaiden kulttuuri, talous- ja finanssikeskuksista.
Obviously, the EU does not impose a specific model of administrative structures upon the candidate countries.
EU ei luonnollisesti pakota ehdokasmaita omaksumaan tiettyä hallintorakennetta.
The principle requirement is to have a functioning local government system elected in accordance with democratic principles and showing a certain degree of functional and financial autonomy.
Perusedellytyksenä on toimiva paikallishallinto, joka on valittu demokraattisesti ja joka on tietyssä määrin toiminnallisesti ja rahoitukseltaan itsenäinen.
These requirements are fulfilled in Slovenia.
Slovenia täyttää nämä edellytykset.
Requirements concerning medium level administration are less explicit and are primarily rooted in the NUTS system of EU Structural Policy.
Väliportaan hallintoa koskevat vaatimukset eivät ole yhtä selkeät ja perustuvat pääasiassa EU:n rakennepoliittisen NUTS -järjestelmään.
Within this system the national level of Slovenia constitutes the NUTS-2 level which would possess the necessary planning, programming, financing and controlling capacities for the management of EU financial support to be eligible for objective 1 funding.
Tämän luokituksen mukaan Slovenian valtiollinen taso muodostaa NUTS 2 -tason, jolla tulee olla riittävä hallinnollinen kapasiteetti suunnitella, ohjelmoida, rahoittaa ja valvoa EU:n rahoitustukea ja voidakseen saada tavoite 1 -tukea.
However, with a GDP per capita reaching 68% of the EU average in 1997, Slovenia is expected to pass the 75% threshold in 2003-2005 beyond which the country can no longer claim objective 1 funding.
Slovenian BKT oli 68 % unionin keskiarvosta vuonna 1997 ja sen odotetaan ylittävän 75 % rajan vuosina 2003-2005. Sen jälkeen maa ei voi enää hakea tavoite 1 -rahoitusta.
On the other hand, even the regional parts of Slovenia which could profit from objective 2 assistance in the long run are not eligible yet because there exist no administrative structures at NUTS-3 yet.
Toisaalta Slovenian alueet, jotka voisivat myöhemmin saada tavoite 2 -tukea, eivät vielä ole tukikelpoisia, koska niillä ei ole NUTS 3 -tason edellyttämiä hallintorakenteita.
From this point of view, the perspective of EU membership is also exerting pressure on the Slovene government to establish decentralised structures of public administration at the regional level.
Tämän perusteella voidaan katsoa, että näköpiirissä oleva EU-jäsenyys lisää Slovenian hallituksen paineita hajauttaa julkishallintoa aluetasolle.
For all these endogenous and exogenous reasons Slovene political parties are no longer opposed to the introduction of a regional level, as is shown by their programmes calling for decentralisation and regionalism.
Edellä mainituista sisäisistä ja ulkoisista syistä johtuen Slovenian poliittiset puolueet eivät enää vastusta aluetason luomista, mikä käy ilmi niiden hajauttamis- ja alueellistamisvaateita sisältävistä ohjelmista.
In 1998, the Slovene government submitted a proposal for a Law on Regions to the parliament.
Slovenian hallitus jätti vuonna 1998 alueita koskevan lakiehdotuksen parlamentin käsiteltäväksi.
The bill does not define regions as a kind of voluntary co operation of municipalities, as is provided for by Article 143 of the Constitution.
Ehdotuksessa alueita ei määritetä perustuslain 143 artiklan tapaan jonkinlaiseksi kuntien väliseksi vapaaehtoiseksi yhteistyöksi.
Instead it aims to create regions as a genuine intermediate level with their own competencies, including transferred administrative responsibilities of the state.
Ehdotuksella tavoitellaan sellaisen todellisen välitason luomista, jolla on oman toimivallan lisäksi valtion sille siirtämiä hallinnollisia tehtäviä.
The Regional Committee (pokrajinski odbor) is to be the executive body consisting of 5 to 7 members and headed by the president of the regional council.
Aluehallitus (pokrajinski odbor) olisi alueen toimeenpaneva elin. joka koostuisi 57 jäsenestä ja jota johtaisi aluevaltuuston puheenjohtaja.
Finally, the draft provides for the Regional Governor (pokrajinski glavar) to be the head of the regional administration, to be elected by the regional council after gaining consent from the state government.
Ehdotus sisältää myös esityksen aluejohtajasta (pokrajinski giovar), joka toimisi aluehallinnon johtajana ja jonka aluevaltuusto valitsisi maan hallituksen annettua suostumuksensa.
proposed institutional design would mean a heavy dependence of regions on both municipalities and - via the appointment procedure for the regional governor - central government.
Kuten Euroopan neuvoston asiantuntijat äskettäin huomauttivat, ehdotettu institutionaalinen rakenne tekisi alueista voimakkaasti riippuvaisia sekä kunnista että - aluejohtajan nimittämismenettelyn kautta - valtiovallasta.
2.2 Demographic and ethnic structure
2.2 Väestötieteellinen ja etninen rakenne Slovenian asutus (maan pinta-ala on 20 256 knr) on hajautunut laajalle alueelle.
Settlement patterns in Slovenia (20,256 km2) are quite decentralised and wide-spread.
Keskimääräinen väestötiheys on 98 asukasta / knv. eli melko alhainen.
The average population density is rather low with 98 inhabitants/km2 and the majority of the urban population is living in small cities.
Suurin osa kaupunkilaisista asuu pienissä kaupungeissa. Ainoastaan kahdessa kaupungissa on yli 100 000
Only two cities (Ljubljana and Maribor) have more than 100,000 inhabitants.
asukasta (Ljubljana ja Maribor).
The agglomeration of the capital Ljubljana counts for 15% of the whole population.
Ljubljanassa ja koko pääkaupunkiseudulla asuu 15 9c maan väestöstä.
60% of the urban population is living in towns with less than 30,000 inhabitants.
Kaupunkiväestöstä yli 60c'c asuu alle 30 000 asukkaan kaupungeissa.
Due to the mountainous character of the country, rural settlements are also dispersed, e.g. a large part of them consists of rather dispersed houses along the lower slopes of the valleys and cannot be qualified as compact settlements.
Maan vuoristoisuuden vuoksi maaseutuasutus on myös hajautunut laajalle ja suurin osa kyseisistä yhteisöistä on laaksoissa vuorten alarinteillä sijaitsevia taloryhmiä, joita ei voida pitää taajamina.
These features render the provision of public services difficult and expensive.
Näiden peruspiirteiden vuoksi julkisten palvelujen toimittaminen on vaikeaa ja kallista.
Slovenia has a total population of about 2 million inhabitants.
Slovenian asukasluku on noin 2 miljoonaa.
Although small in number, the Italian and Hungarian minorities enjoy far-reaching political and cultural minority rights.
Vaikka maan italialais- ja unkarilaisvähemmistöt ovat kooltaan pienet, niillä on laajat poliittiset ja kulttuuriset oikeudet.
The Constitution also recognises the Roma as a distinct ethnic group (about 7.000 people).
Perustuslaissa myös romaneita (n. 7000) pidetään omana etnisenä ryhmänään.
The German minority is not registered and for that reason it is quite difficult to get reliable figures as concerns the size of this group.
Saksalaisvähemmistöä ei ole rekisteröity ja siksi sen suuruudesta on vaikea saada luettavia lukuja.
The Slovenian and Austrian governments have agreed, however, that German-speaking Slovenes should be granted the greatest possible degree of cultural autonomy.
Slovenian ja Itävallan hallitukset ovat kuitenkin sopineet, että Slovenian saksalaisväestölle tulee taata mahdollisimman laaja kulttuuriautonomia.
Ethnic structure:
Etninen rakenne:
Composition of population
Väestöryhmä
Muslims (Bosnia and Sandjak)
26 842 8 503 3 064 500—1 500* 1 965 986 sloveeneja kroaatteja serbejä muslimeja (Bosnia ja Sandjak ι unkarilaisia italialaisia saksalaisia Yhteensä
2.3 Centre-periphery relations
2.3 Keskustan ja periferian suhde
Slovenia is a small country with a decentralised system of urban centres.
Slovenia on pieni maa. jossa kaupungit sijaitsevat hajallaan.
The analysis of the concentration of population with regard to the distance from centres of smaller and larger gravitational areas shows that approximately 62% (1.230 000) of the total population live
Tarkasteltaessa väestökeskittyminen etäisyyttä erikokoisiin painopistealueisiin nähden voidaan todeta, että noin 62 9c ( 1 230 000) väestöstä asuu kahden kilometrin säteellä keskuksesta.
within the radius of two kilometres from a centre, 23% live between two and five kilometres, and only 15% in a distance of more than five kilometres from the next centre.
23 9c kahdesta viiteen kilometrin etäisyydellä ja ainoastaan 15 9c yli viiden kilometrin päässä lähimmästä keskuksesta.
Nevertheless, fringe areas are still a problem, especially scattered settlements in mountainous areas.
Reuna-alueet muodostavat kuitenkin ongelman erityisesti harvaan asutuilla vuoristoalueilla.
The population of these areas is decreasing rapidly and consists already of elderly people.
Näillä alueilla väestö vähenee nopeasti ja koostuu nykyisellään vanhuksista.
Additionally, the share of agricultural cultivation is dropping in these areas.
Lisäksi maatalouden osuus näiden alueiden elinkeinorakenteessa laskee.
There is a strong regional imbalance in Slovenia because 75% of the inhabitants who realise 80% of the national income live on just 15% of the state territory.
Sloveniassa vallitsee huomattava alueellinen epätasapaino, koska 75 9c asukkaista, jotka tuottavat 809f kansantulosta asuvat alueella, joka muodostaa ainoastaan 15 '/ < maan pintaalasta. Keskustan ja periferian suhteelle kuvaavaa on lisäksi kasvava ero keskustan, eli Ljubljanan (latinaksi Emona) pääkaupunkialueen ja periferian välillä (emonocentrism). 2.4 Poliittinen kulttuuri
A further aspect of the centre-periphery-relations are the increasing differences between the centre, e.g. the capital region of Ljubljana (in Latin: Emona) and the periphery (emonocentrism).
Slovenian yhteiskunnalle on tyypillistä demokraattisen järjestelmän hyväksyntä, joka korostaa hyötynäkökohtia ja perustuu poliittisen ja talousjärjestelmän jäsentymättömään kannatukseen.
Confidence in political institutions (parliament, government) is according to opinion polls rather low in Slovenia and has declined since 1991.
Luottamus poliittisiin instituutioihin (parlamentti, hallitus) on mielipidemittausten mukaan Sloveniassa melko alhainen ja on edelleen laskenut vuodesta 1991 lähtien.
The worst results have political parties.
Poliittisiin puolueisiin näkyy luotettavan kaikkein vähiten.
According to a opinion poll had 90.2% of the citizens low or no confidence in political parties in 1995.
Vuonna 1995 tehdyn mielipidemittauksen mukaan 90.2 % kansalaisista luottaa poliittisiin puolueisiin vain vähän tai ei lainkaan.
Consequently, the public considers the establishment of regions also as an appropriate instrument to strengthen "checks and balances" in the political system of Slovenia as a counterweight to the predominant influence of the (national) political elites of the country.
Lisäksi kansalaiset pitävät aluetason perustamista sopivana keinona vahvistaa Slovenian poliittisen järjestelmän valvontaa sekä tasapainottaa maan (kansallisen) poliittisen eliitin hallitsevaa vaikutusta.
As long as there exist no regions as intermediate level of the territorial structure the current distribution of powers between the state and the local level of government as defined by the Slovene Constitution and the Law on Local Self-Government (1993; subsequently revised six times) looks as follows:
Välitason aluehallinnon puuttuessa valtio- ja paikallistason toimivaltuudet määritetään Slovenian perustuslaissa sekä paikallista itsehallintoa koskevassa laissa (joka on peräisin vuodelta 1993 ja joka on sittemmin tarkistettu kuusi kertaa) seuraavasti:
3.1 Exclusive and concurrent legislative powers
3.1 Yksinomainen ja jaettu säädösvalta Kunnat hyväksyvät omat ohjesääntönsä, paikallisen talousarvion sekä kunnassa asuvien luonnollisten henkilöiden ja siinä toimivien organisaatioiden oikeuksia ja velvollisuuksia koskevat säännöt.
The competencies of municipalities are defined in the Constitution (Art. 140, 141) and are partly enumerated in Art. 21 of the Law on Local Self-government.
3.2 Toimeenpanovalta Kuntien toimivallasta säädetään perustuslaissa (140 ja 141 artiklassa), ja osa tehtävistä luetellaan paikallisesta itsehallinnosta annetun lain 21 artiklassa.
The general rule is that municipalities are responsible for all local affairs.
Yleissääntö on. että kunnat vastaavat kaikista paikallisasioista.
Present competencies and their significance for local budgets are shown in the following tables.
Nykyinen toimivalta ja sen paikalliset budjettivaikutukset ilmenevät seuraavista taulukoista.
Page 69
Toimiala
Exclusive and shared competencies of local government:
Toimivalta yksinomainen jaettu
Education Pre-school education Primary education Adult education
Peruskoulutus Aikuiskoulutus Yleiset asiat
General administration Fire protection Civil protection
Paloturvallisuus Kansalaisten turvallisuus Sosiaalipalvelut
Structure of local expenditure in 1997 and I-VIII1998:
Seuraavasta taulukosta käy ilmi paikallisten menojen rakenne vuonna 1997 sekä tammi-elokuussa 1998: vuonna 1997 Cr) tammi-elokuu 1998 (rr)
Protection and salvage fund Public institutions Transfers to local economy Reserve fund Transfers to sub-local communities* Other
Kuntatasoa alemmille yhteisöille osoitettavat erityismäärärahat*
With regard to transnational regional cooperation a curious situation emerged.
Tilanne kansainvälisen alueellisen yhteistyön osalta on mielenkiintoinen.
Slovenia was a part of the SFRY till 1991 and as a region of the federal state it participated in the Alps-Adriatic Working Community, it was a member of the Association of European Border Regions (AEBR) and so on.
Slovenia oli vuoteen 1991 osa Jugoslavian sosialistista liittotasavaltaa ja osallistui liittovaltion osana mm. Alpit-Adrianmeri-työryhmän toimintaan ja kuului Euroopan raja-alueiden liittoon (AEBR).
Principally, members of these organisations may be regions of sovereign states but not sovereign states themselves.
Mainittujen järjestöjen jäseneksi pääsevät itsenäisten valtioiden alueet, mutteivät itsenäiset valtiot.
Therefore after independence 1991 the membership in these organisations, theoretically, should had been transferred to border regions.
Niinpä Slovenian itsenäistyttyä vuonna 1991 järjestöjen jäsenyys olisi teoriassa pitänyt siirtää maan raja-alueille.
However, regions do not exist in Slovenia.
Sloveniasta kuitenkin puuttuu aluetaso.
Additionally, such transfer would have excluded central government (e.g. the ministries) from cooperation which have made the work so far and has already experiences in this field.
Siirto olisi lisäksi sulkenut keskushallinnon (esim. ministeriöt) yhteistyön ulkopuolelle, vaikka ne olivat siihen saakka osallistuneet yhteistyöhön ja keränneet siitä kokemuksia.
Therefore, central government continues to represent Slovenia in transnational and crossborder cooperation schemes.
Tämän vuoksi keskushallitus edustaa edelleen Sloveniaa kansainvälisissä ja rajatylittävissä yhteistyöhankkeissa.
Of course, sooner or later this situation will become anachronistic and measures to change it will become necessary.
Ennemmin tai myöhemmin järjestely luonnollisesti osoittautuu aikansa eläneeksi ja muutos on tarpeen.
The PHARE Programme and other (bilateral) technical assistance is coordinated by the European Affairs Office of the Ministry of Interior.
Phare-ohjelmaa ja muuta (kahdenvälistä) teknistä tukea koordinoi Slovenian sisäministeriön Eurooppa-asiain toimisto.
Within this framework there exist three crossborder cooperation programmes namely with Italy (3 Mio. Euro per year), Austria (3 Mio.
Sen puitteissa on käynnistetty kaikkiaan kolme valtiolliset rajat ylittävää yhteistyöhanketta, joista yksi Italian kanssa (3 miljoonaa euroa vuodessa) ja yksi Itävallan kanssa (3 miljoonaa euroa vuodessa).
Euro) and a trilateral programme between Austria, Hungary and Slovenia (1.5 Mio. Euro).
Kolmas ohjelma on Itävallan, Unkarin ja Slovenian kolmenvälinen ohjelma ( 1.5 miljoonaa euroa vuodessa).
Local governments are participating in the implementation of several programmes.
Paikallishallinto osallistuu useiden ohjelmien toteutukseen.
Congruencies between local and regional competencies and the fields of COR consultation
3.4 Paikallis-ja aluehallinnon toimivallan ja AK:n konsultatiivisen vastuualueen vastaavuudet
Slovene municipalities are hardly vested with exclusive competencies in the fields of COR consultation (i.e. trans-European networks, public health, education, youth, culture, economic and social cohesion, structural and regional policy, general and vocational training, environment, employment, transnational co-operation).
Slovenian kunnilla ei juurikaan ole toimivaltaa AK:n kuulemiseen liittyvillä aloilla (esim. Euroopan laajuiset verkot, kansanterveys, koulutus, nuoriso, kulttuuri, taloudellinen ja yhteiskunnallinen yhteenkuuluvuus, rakenne- ja aluepolitiikka, yleissivistävä- ja ammattikoulutus, ympäristönsuojelu, työllisyys, kansainvälinen yhteistyö).
However, municipalities share responsibilities with the state government in several areas which are congruent with the working fields of the COR: public health, education (excluding pre-school education which is an exclusive competence of municipalities), environment, social matters (whereby kindergarten, nursery, and family welfare services are exclusive competencies of municipalities), and culture (for details see table on exclusive and shared competencies of local government).
Kunnat kuitenkin jakavat vastuun keskushallinnon kanssa monilla AK:n toimialoja vastaavilla aloilla: kansanterveys, koulutus (paitsi esikoulu, joka kuuluu kunnallisviranomaisten yksinomaiseen toimivaltaan), ympäristö, sosiaaliasiat (lastentarhat ja perhepalvelut kuuluvat kunnallisviranomaisten yksinomaiseen toimivaltaan) ja kulttuuri (ks. paikallishallinnon yksinomaista ja jaettua toimivaltaa kuvaava taulukko).
Financing the activities of municipalities is centralised in Slovenia because the central government determines a large part of local revenue (approx. 95% stems from shared taxes or transfers by the state).
Kuntien toiminnan rahoitus on Sloveniassa keskitettyä, koska keskushallinto päättää suuresta osasta paikallisia tuloja (noin 95cc on koostuu verotulo-osuuksista tai valtion myöntämistä määrärahoista).
Only 10% of the entire public revenue are at the disposal of the municipalities.
Valtion kokonaistuloista ainoastaan 10 9c on kuntien käytettävissä.
The types of taxes at the disposal of local government are defined in the Law on the Financing of Municipalities (1994, 1998).
Paikallishallintojen verotusoikeudesta ja verolajeista säädetään kuntien tulorahoitusta koskevassa laissa (1994. 1998).
The following are listed: tax on gift and inheritance; tax on gambling; tax on use of goods and property tax.
Seuraavat verot eritellään: lahja-ja perintövero, pelivero. hyödykkeiden käyttövero sekä omaisuusvero.
Local government may raise non-tax revenue.
Se voi kuitenkin kerätä erilaisia maksuja, joiden osuus riippuu talouden suorituskyvystä.
The actual amount of these rates and fees depends on the economic strength, and varies between 5% in small and 40% in large municipalities.
Maksujen tuotto-osuudet vaihtelevat pienten kuntien 5 %:n ja suurten kuntien 40 %:n välillä.
The revenue of local government is collected, levied and managed by the central government's Tax Office, according to the conditions agreed upon with each local authority.
Valtion verovirasto kerääjä hallinnoi paikallisyhteisöjen verotuloja kunkin paikallisviranomaisen kanssa sovituin ehdoin.
Borrowing is limited to a threshold of 10% of "guaranteed expenditure" (amount of expenditure which is necessary to fulfil the local tasks as provided by law) of the previous year.
Lainat tulee kuitenkin rajoittaa 10 c'c:iin edellisen vuoden "pakollisista menoista"
Additionally, the annual repayment of the loan, including capital and interest, may be up to 5% of guaranteed expenditure.
Lisäksi lainan vuosittainen takaisinmaksuosuus (pääoman kuoletus ja korot) ei saa ylittää 5 '7 < :a pakollisista menoista.
Long term loans can only be used for specific purposes prescribed by law (local infrastructure, postal services and telecommunications, water supply and local roads).
Pitkäaikaisia lainoja saa ottaa ainoastaan tiettyihin laissa määrättyihin tarkoituksiin (paikalliset perusrakenteet, posti- ja televiestintäpalvelut, vesihuoltoja paikallistiet).
Transfer payments from the national level
4.2 Keskushallinnon osoittamat määrärahat Valtio myöntää määrärahoja juokseviin menoihin ja investointikustannuksiin.
These grants are managed and allocated monthly by the Ministry of Finance.
Valtiovarainministeriö hallinnoi ¡a myöntää tällaisia määrärahoja kuukausittain.
The municipality's share of the income tax (30%), which is collected by the national Tax Office, is part of the current transfers.
Kuntien osuus (30rr) valtion veroviraston kantamasta tuloverosta muodostaa osan juokseviin menoihin tarkoitetuista määrärahoista.
Special grants are a second category.
Eritv istuet on toinen rahoitusluokka.
They are provided by different ministries for the realisation of various investments (e.g. general infrastructures, demographically endangered regions, municipal services, gas-works, heating plants, water and waste treatment plants, etc.).
Ministeriöt myöntävät niitä erityyppisiä investointeja varten (mm. yleiset perusrakenteet, väestökehityksellään uhanalaiset alueet, kunnalliset palvelut ja kaasu-, lämmitys- ja vesilaitokset sek.ì j,;ievesipuhdistamotjajdtteidenkasittelylaitokset).
Economically weak municipalities are entitled to receive additional state payments to reach the level of expenditure which is necessary to fulfil their tasks.
Taloudellisesti heikommilla kunnilla on oikeus valtion lisätukeen kyetäkseen hoitamaan niille kuuluvat tehtävät.
4.3 Horizontal mechanisms of fiscal equalisation between regions/municipalities There are no horizontal mechanisms of fiscal equalisation between municipalities in Slovenia.
Slovenian kuntien välillä ei ole horisontaalisia verotulojen tasausjärjestelmiä.