natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The employment rate for older workers has risen rapidly since the 1994trough, but is still over 20 percentage points lower than that for all employees.
Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste on noussutnopeasti vuoden 1994 aallonpohjan jälkeen, mutta se on edelleen yli 20 prosenttiyksikköä kaikkientyöntekijöiden työllisyysastetta alempi.
These two factorstogether with fairly lengthy periods spent in education and the ageing population are becomingobstacles to reaching the government’s target of raising the employment by 100 000 jobs during theelection period and the employment rate to 75 % until 2010.
Nämä kaksi tekijää yhdistettynä suhteellisen pitkiinopiskeluaikoihin ja väestön ikääntymiseen saattavat estää pääsemästä hallituksen tavoitteeseen,jonka mukaan tämän vaalikauden aikana luodaan 100 000 työpaikkaa ja työllisyysaste nostetaan75 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä.
The price level in Finland exceeds thatof the EU average by almost one-fifth, in spite of recent moderation in headline inflation,suggesting deficiencies in competition, in particular in sheltered service sectors.
Suomen hintataso on lähes viidenneksen EU:n keskiarvoakorkeampi kuluttajahintainflaation viimeaikaisesta maltillisesta kehityksestä huolimatta, jotenkilpailussa lienee puutteita erityisesti suojatuilla palvelualoilla.
Furthermore, thefinancing of welfare services requires a fairly high level of taxation, which may be difficult tomaintain in view of erosion in tax bases, and enhanced tax competition.
Myös hyvinvointipalvelujenrahoitus edellyttää melko korkeaa verotusta, jota voi olla vaikea ylläpitää veropohjan murentuessaja verokilpailun lisääntyessä.
The need for keeping aheavy tax burden could be eased by the absence of expenditure overruns observed in centralgovernment spending.
Suuren verorasituksen säilyttämisen tarvetta voitaisiin vähentääestämällä valtion menojen ylitykset.
• Reduce the high level of structural unemployment and increase theemployment rate of older workers
• korkean rakennetyöttömyyden alentaminen ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteennostaminen
• Enhance competition in certain sectors and improve the efficiency ofthe public sector
• kilpailun lisääminen tietyillä aloilla ja julkisen sektorin tehostaminen
Reduce the high level of structural unemployment and increase the employment rate of olderworkers
Korkean rakennetyöttömyyden alentaminen ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteennostaminen
Finland exceeds the overall and female employment targets for 2005 for the EU as a whole, as wellas the Lisbon target for the female employment rate for 2010, but the goal of an employment rate ofclose to 70% is not yet reached.
Suomi ylittää kokonaistyöllisyysasteelle ja naisten työllisyysasteelle vuodeksi 2005 asetetut EU:ntavoitteet sekä Lissabonissa naisten työllisyysasteelle vuodeksi 2010 asetetun tavoitteen, muttatavoiteltuun lähes 70 prosentin työllisyysasteeseen ei ole vielä päästy.
This will become very difficult to achieve, due to demographicconstraints.
Tähän tavoitteeseen onerittäin vaikea päästä väestörakenteen muutoksiin liittyvien rajoitteiden takia.
Thus, an increase in the employment rate and in the labour supply will require that olderworkers remain longer in the labour market.
Työllisyysasteen jatyövoiman tarjonnan kasvu edellyttääkin, että ikääntyneet työntekijät pysyvät nykyistä pitempääntyömarkkinoilla.
The overall unemployment rate fell by 7½ percentagepoints from its peak of 1994 to 9.1% in 2002 (but was unchanged from 2001 reflecting sluggisheconomic activity).
Kokonaistyöttömyysaste on laskenut 7 ½ prosenttiyksikköä vuoden 1994huippulukemista 9,1 prosenttiin vuonna 2002 (mutta se pysyi samana kuin vuonna 2001, jotentalouden toimeliaisuus on ollut verkkaista).
Most estimates indicate a NAIRU of about 8-9%, thus suggesting that theregistered unemployment rate is mainly structural.
Useimpien arvioiden mukaan tasapainotyöttömyys(NAIRU) on noin 8–9 prosenttia, joten virallinen työttömyysaste johtuu lähinnärakennetyöttömyydestä.
Several measures have recently been introducedboth to improve the employability of the unemployed and to boost labour supply among olderworkers.
Äskettäin on toteutettu useita toimenpiteitä, joilla paitsi parannetaantyöttömien työllistyvyyttä myös lisätään työvoiman tarjontaa ikääntyneiden työntekijöidenkeskuudessa.
Measures have been initiated, inter alia, to reduce the high tax burden on labour, to targetactive labour market programmes, to tighten the eligibility rules for early retirement, and to abolishthe 60% ceiling for the accrual of the pension rights.
Toimenpiteiden tavoitteena on ollut muun muassa keventää työhön kohdistuvaa suurtaverotaakkaa, vaikuttaa aktiivisiin työmarkkinaohjelmiin, tiukentaa varhaiseläkkeelle siirtymisenkelpoisuusehtoja sekä poistaa eläkekarttumasta 60 prosentin yläraja.
These steps are welcome, but not sufficient,and some of the steps taken work in the opposite direction, notably more generous unemploymentbenefits and allowing access to the unemployment pension scheme to continue up to 2008.Moreover, the phasing-in period for certain measures of the pension reform appears somewhatprotracted, delaying the positive impact of the reforms on containing the pension expenditure.
Nämä toimenpiteet ovatmyönteisiä, mutta ne eivät riitä, ja osalla toteutetuista toimenpiteistä on päinvastainen vaikutus,varsinkin entistä anteliaammilla työttömyysetuuksilla ja työttömyyseläkejärjestelmään pääsynjatkamisella vuoteen 2008 asti. Myös tiettyjen eläkeuudistustoimenpiteiden toteutuksen aikataulu onvarsin pitkä, mikä lykkää uudistusten myönteistä vaikutusta eläkemenojen hillitsemiseen.
Enhancing competition could help to lower the Finnish price level, which is one of the highest inthe EU, and to improve productivity, which is around the EU average.
Kilpailun lisääminen voisi osaltaan laskea Suomen hintatasoa, joka on EU:n korkeimpia, ja parantaatuottavuutta, joka on suurin piirtein EU:n keskitasoa.
This high price level canonly be partly explained by high indirect taxes, the remoteness of the country and low populationdensity. Investigations by the national Competition Authority point to lack of competition in somesectors, e.g. in network industries.
Korkea hintataso voidaan vain osittain selittääkorkeilla välillisillä veroilla, maan etäisellä sijainnilla ja alhaisella väestötiheydellä.Kilpailuviraston tutkimukset viittaavat kilpailun puuttumiseen joillakin aloilla, esimerkiksiverkkotoimialoilla.
The relatively feeble overall level of labour productivity for acountry advanced in the transition towards a knowledge-based economy could also be due to thelarge public sector and the limited competition for the provision of public services.
Suhteellisen heikko työn tuottavuus maassa, jonka siirtyminen osaamistalouteenon pitkällä, saattaa johtua myös suuresta julkisesta sektorista ja rajallisesta kilpailusta julkistenpalvelujen tarjonnassa.
Governmentreports show that there are potential efficiency gains in the public sector, which could have largepositive effect on the sustainability of public finances.
Hallituksen raportit osoittavat, että julkisen sektorin tehostaminen voisivaikuttaa erittäin myönteisesti julkisen talouden kestävyyteen.
Strong economic activity during the second half of the 1990`s generated sizeable revenues, inparticular from corporate and capital income, although they have recently returned to normal.
Voimakas talouden toimeliaisuus 1990-luvun jälkipuoliskolla synnytti mittavia tuloja, etenkinyhtiö- ja pääomatuloja, mutta tulot ovat sittemmin palautuneet tavanomaiselle tasolle.
Whilethis provided some leeway for additional public spending, slippage over government spendingtargets on the one hand, and over-reliance on the exceptionally high tax intake on the other hand,are becoming a risk to the current healthy financial position of central and local governmentfinances.
Tämä toihieman liikkumavaraa julkisiin lisämenoihin, mutta yhtäältä hallituksen menotavoitteistalipsuminen ja toisaalta liiallinen riippuvuus poikkeuksellisen korkeista verotuloista voivat vaarantaavaltion- ja paikallishallinnon talouden tämänhetkisen terveen rahoitusaseman.
A more efficient use of current resources and containment of government spending wouldprovide some leeway for responding to pressures for maintaining the level of financing of thecurrent services.
Nykyistenvoimavarojen käytön tehostaminen ja julkisten menojen hillitseminen voisivat tuoda hiemanliikkumavaraa, jolloin voitaisiin vastata nykyisten palvelujen rahoitustason säilyttämistä koskeviinpaineisiin.
Finland should also vigorously implement all the Employment Recommendations (EREC), whichdeal with employment issues in greater detail.
Suomen olisi myös määrätietoisesti pantava täytäntöön kaikki työllisyyttä koskevat suositukset,joissa käsitellään yksityiskohtaisemmin työllisyyteen liittyviä kysymyksiä.
In order to increase growth potential, it is especiallyimportant for Finland to reduce the high level of structural unemployment and increase theemployment rate of older workers, Finland is in particular recommended to:
Jotta voidaan lisätäkasvupotentiaalia, Suomen on erityisesti alennettava korkeaa rakennetyöttömyyttä ja nostettavaikääntyneiden työntekijöiden työllisyysastetta. Näin ollen suositellaan erityisesti, että Suomi
Improve incentives in tax and benefit systems further to make work pay, in particular byaddressing their combined effects on older workers, continue to reform the eligibilitycriteria, improve the administration of benefit systems and target the tax measures on lowpaid labour (GL 4 and E-REC 2); and Seek possibilities to ensure that wage bargaining systems allow wages to better reflectproductivity differences across skills in order to improve the job prospects of low-skilledunemployed (GL 5)
parantaa edelleen vero- ja etuusjärjestelmien kannustimia, jotta työnteosta tehtäisiinkannattavaa, puuttumalla erityisesti niiden ikääntyneisiin työntekijöihin kohdistuviinyhteisvaikutuksiin, uudistaa edelleen kelpoisuusehtoja, parantaa etuusjärjestelmien hallintoaja kohdentaa verotoimenpiteet pienipalkkaisiin työntekijöihin (yleinen suuntaviiva 4 jatyöllisyyttä koskeva suositus 2), japyrkii varmistamaan, että palkkaneuvottelujärjestelmät antavat palkkojen entistä paremminvastata tuottavuuseroja, ottaen huomioon niiden liittymisen ammattitaitoon, ja parantaa näinvähän koulutettujen työttömien työllistymismahdollisuuksia (yleinen suuntaviiva 5).
In order to enhance competition in certain sectors and improve the efficiency of the public sector,Finland is recommended to (in line with GL 9-14):
Jotta voidaan lisätä kilpailua tietyillä aloilla ja tehostaa julkista sektoria, suositellaan, että Suomi(yleisten suuntaviivojen 9–14 mukaisesti)
Step up efforts to enforce competition in network industries and non-tradable services(GL 9);
tehostaa kilpailua verkkotoimialoilla ja muissa kuin suljetun sektorin palveluissa (yleinensuuntaviiva 9),
Make further efforts to increase the efficiency of the public sector, inter alia by improvingthe framework conditions for increased competition, promoting the benchmarking ofpublic sector efficiency and by increasing public tendering (GL 11); and Improve mechanisms to help control spending and ensuring compliance with rules onexpenditure (GL 14).
tehostaa edelleen julkista sektoria muun muassa parantamalla lisääntyneen kilpailun puitteita,edistämällä julkisen sektorin tehokkuutta koskevaa esikuva-analyysia ja lisäämällä julkisiatarjouskilpailuja (yleinen suuntaviiva 11), japarantaa mekanismeja, joiden avulla hillitään menoja ja varmistetaan menoja koskeviensääntöjen noudattaminen (yleinen suuntaviiva 14).
Sweden has experienced relatively high economic growth in recent years and has shown someresilience to the weak level of global activity.
Talouskasvu on ollut Ruotsissa viime vuosina melko voimakasta, ja Ruotsin talous on kestänytvarsin hyvin maailmanlaajuisen talouden heikon toimeliaisuuden.
In particular, unemployment has remained low andpublic finances sound.
Erityisesti työttömyys on pysynytalhaisena ja julkinen talous terveenä.
The sound fiscal position has permitted Sweden to ease its fiscal stance inorder to counter the downturn.
Ruotsi on terveen julkisen talouden rahoitusaseman takiavoinut keventää finanssipolitiikan viritystä laskusuhdanteen torjumiseksi.
The overall Swedish fiscal strategy of sustaining high surpluses inthe longer term, underpinned by a budgetary framework of ensuring tight expenditure control, isexpected to result in the continuation of a fiscal position ‘close to balance or in surplus’ in thecoming years.
Ruotsin julkisen taloudenkokonaisstrategiassa säilytetään suuri ylijäämä pitkällä aikavälillä ja sitä tuetaan menojen tiukanhallinnan varmistavilla julkisen talouden puitteilla, joten sen avulla julkisen talouden rahoitusasemapysynee lähivuosina lähellä tasapainoa tai ylijäämäisenä.
Inflationary pressures are expected to continue to be in line with the inflation target range of 2% ±1 percentage point guiding monetary policy, underpinned by the gradual closing of the output gap.
±1 prosenttiyksikkö, ja tätä tukee tuotantokuilun asteittainen kiinnikurominen.
The Swedish welfare state is the most comprehensive in the Union, with both the overall tax burden3and public expenditure exceeding 50% of GDP.
Ruotsin hyvinvointivaltio on unionin kattavin, sillä sekä kokonaisverorasituksen3että julkistenmenojen osuus BKT:stä on yli 50 prosenttia.
This reflects social priorities, whichgenerally enjoy widespread support.
Tämä kertoo siitä, että sosiaalisilla painopistealueillaon yleisesti ottaen laaja tuki.
In order to safeguard the achievement of placing the publicfinances on a sustainable path, it is important to ensure an efficient use of public resources, not leastas an ageing population will put a further upward pressure on expenditures.
Jotta julkinen talous voitaisiin saattaa kestävälle pohjalle, on tärkeäävarmistaa julkisten voimavarojen tehokas käyttö varsinkin väestön ikääntymisen lisätessä menojenkorotuspaineita.
Furthermore, measuresto enhance competition are necessary to address the high price levels and low labour productivity.In addition, and while Sweden ranks high in terms of employment rates, increasing labour forceparticipation and fostering employment still remains a key challenge in order to sustain thefinancing of the welfare state in the longer term.
Niin ikään tarvitaan kilpailua lisääviä toimenpiteitä, jotta voidaan puuttua korkeaanhintatasoon ja alhaiseen työn tuottavuuteen. Ruotsin työllisyysaste on korkea, muttatyövoimaosuuden lisääminen ja työllisyyden edistäminen ovat edelleen keskeinen haaste, jottahyvinvointivaltio voidaan rahoittaa pitkällä aikavälillä.
• Ensure an adequate labour supply in view of the ageing of thepopulation
• riittävän työvoiman tarjonnan varmistaminen väestön ikääntyessä
• Enhance competition in certain sectors and improve the efficiency ofthe public sector
• kilpailun lisääminen tietyillä aloilla ja julkisen sektorin tehostaminen.
3Payments from public insurance schemes are taxed in Sweden.
Julkisten vakuutusjärjestelmien maksut ovat Ruotsissa veronalaisia.
This ‘institutional aspect’ in Sweden results in ahigher tax burden as measured by the Commission services.
Tämä "institutionaalinen näkökohta" lisää Ruotsin verorasitusta komission yksiköiden arvioissa.
Employment rates are already very high in Sweden, and well beyond the Lisbon targets for EU as awhole, including for women and older workers, and the government has set a target to increase theemployment ratio further.
Ruotsin työllisyysaste on jo erittäin korkea ja ylittää selvästi Lissabonissa asetetut EU:n tavoitteetmyös naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden osalta, ja hallituksen tavoitteena on nostaatyöllisyysastetta edelleen.
In view of the ageing population, there will be a need to increase laboursupply, in particular by exploiting potential sources of labour among immigrants, the young and thelong-term sick.
Väestön ikääntyessä on lisättävä työvoiman tarjontaa hyödyntämälläetenkin maahanmuuttajien, nuorten ja pitkäaikaissairaiden keskuudessa olevaa mahdollistatyövoimaa.
Additional efforts appear necessary to improve further the incentives to work,notably as Sweden still has the highest overall tax burden in the EU and relatively generous benefitschemes in an international perspective.
Työnteon kannustimia on ilmeisesti parannettava edelleen, sillä Ruotsinkokonaisverorasitus on edelleen EU:n suurin ja etuusjärjestelmät ovat kansainvälisestänäkökulmasta katsottuna suhteellisen anteliaita.
The comprehensive Swedish welfare state involves a longterm challenge for the Swedish economy.
Ruotsin kattava hyvinvointivaltio merkitsee Ruotsin taloudelle pitkän aikavälin haastetta.
Its financing implies a continued high overall tax burdenand therefore also a substantial tax wedge with adverse effects on the incentive structure.
Sen rahoitus pitää kokonaisverorasituksen suurena jaaiheuttaa samalla merkittävän verokiilan, joka vaikuttaa haitallisesti kannustinrakenteeseen.
To thisend, reducing the most distortionary elements of the tax and benefit systems would be beneficial forgrowth and employment. Reducing the number of persons receiving various benefits is alsoimportant with regard to public finances.
Veroja etuusjärjestelmien pahimpia vääristymiä vähentämällä edistettäisiinkin kasvua ja työllisyyttä.Myös erilaisia etuuksia saavien määrän vähentäminen on tärkeää julkisessa taloudessa.
The problematic situation with extensive recourse to sickleave and early retirement deserves particular attention, not least as the associated budgetary costsare high.
Erityistähuomiota on kiinnitettävä ongelmaan, joka koskee sairauslomien ja varhaiseläkkeelle siirtymisenyleisyyttä, sillä se aiheuttaa julkiselle taloudelle suuria kustannuksia.
The government has set targets to halve the number of persons receiving social assistanceby 2004 and to halve the number of days of sick leave by 2008.
Hallitus on asettanuttavoitteeksi sosiaalietuuksia saavien määrän puolittamisen vuoteen 2004 mennessä jasairauslomapäivien määrän puolittamisen vuoteen 2008 mennessä.
Enhancing competition could contribute to lower the Swedish price level, which is one of thehighest in the EU, and to improve productivity, which is below the EU average.
Kilpailun lisääminen voisi osaltaan laskea Ruotsin hintatasoa, joka on EU:n korkeimpia, ja parantaatuottavuutta, joka jää alle EU:n keskitason.
The high price levelcan only be partly explained by high indirect taxes, the remoteness of the country and lowpopulation density.
Korkea hintataso voidaan vain osittain selittää korkeillavälillisillä veroilla, maan etäisellä sijainnilla ja alhaisella väestötiheydellä.
Competitive shortcomings are found in the private sector, as evidenced by thefact that the Swedish price level remains more than 20% above the EU average.
Kilpailussa on puutteitayksityisellä sektorilla, mikä näkyy siinä, että Ruotsin hintataso on edelleen yli 20 prosenttia EU:nkeskitasoa korkeampi.
A study from the Swedish Competition Authority concludes that around half of this difference is explained byinsufficient competition.
Ruotsin kilpailuviranomaisen tekemässä tutkimuksessa todetaan, että noinpuolet tästä erosta selittyy riittämättömällä kilpailulla.
In particular, price levels are markedly higher in retailing, housing,construction and non-tradable services.
Hintataso on huomattavan korkea erityisestivähittäiskaupassa, asuntomarkkinoilla, rakennusalalla ja muissa kuin suljetun sektorin palveluissa.
Sweden has one of the largest public sectors in the EU, which could be one reason for the lowlabour productivity.
Ruotsin julkinen sektori on EU:n suurimpia, mikä saattaa olla yksi syy alhaiseen työntuottavuuteen.
Public operators are starting to concede market shares in the area of publicservices provision, but private operators still only represent a small share of employment in welfareservices. Increased efficiency in the provision of public services is important in order to ensure thatthe population gets value for money.
Julkiset tahot alkavat vähitellen luopua markkinaosuuksistaan julkisten palvelujentarjonnassa, mutta yksityisten tahojen osuus hyvinvointipalvelujen työpaikoista on yhä hyvin pieni.Julkisten palvelujen tarjonnan tehostaminen on tärkeää, jotta kansalaiset saavat rahoilleenvastinetta.
Sweden should also vigorously implement all the Employment Recommendations (EREC), whichdeal with employment issues in greater detail.
Ruotsin olisi myös määrätietoisesti pantava täytäntöön kaikki työllisyyttä koskevat suositukset,joissa käsitellään yksityiskohtaisemmin työllisyyteen liittyviä kysymyksiä.
In order to increase growth potential and ensure thelong-term sustainability of public finances, it is especially important for Sweden to ensure anadequate labour supply in view of the ageing of the population, Sweden is in particularrecommended to:
Jotta voidaan lisätäkasvupotentiaalia ja varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, Ruotsin on erityisestivarmistettava riittävä työvoiman tarjonta väestön ikääntyessä. Näin ollen suositellaan erityisesti,että Ruotsi
Pursue further the reforms of tax and benefit systems to improve work incentives, inparticular for those groups with high marginal effective taxes (GL 4 and E-REC 3), andcomplete the tax reform on labour income while maintaining sound public finances.
jatkaa vero- ja etuusjärjestelmien uudistuksia työnteon kannustimien parantamiseksierityisesti niissä ryhmissä, joiden efektiivinen marginaaliverokanta on korkea (yleinensuuntaviiva 4 ja työllisyyttä koskeva suositus 3), sekä saattaa päätökseentyötuloverouudistuksen pitämällä samalla julkisen talouden terveenä.
In order to enhance competition in certain sectors and improve the efficiency of the public sector,Sweden is recommended to (in line with GL 9-14):
Jotta voidaan lisätä kilpailua tietyillä aloilla ja tehostaa julkista sektoria, suositellaan, että Ruotsi(yleisten suuntaviivojen 9–14 mukaisesti)
Step up efforts to enforce competition in sectors where competition is inadequate (GL 9); and Make further efforts to increase the efficiency of the public sector, inter alia by improvingframework conditions for increased competition, promoting the benchmarking of publicsector efficiency, and by increasing public tendering (GL 11).
pyrkii tehostamaan kilpailua aloilla, joilla kilpailu on riittämätöntä (yleinen suuntaviiva 9),jatehostaa edelleen julkista sektoria muun muassa parantamalla lisääntyneen kilpailun puitteita,edistämällä julkisen sektorin tehokkuutta koskevaa esikuva-analyysia ja lisäämällä julkisiatarjouskilpailuja (yleinen suuntaviiva 11).
The UK economy has enjoyed almost a decade of sustained output growth. Inflation is among thelowest in the EU and unemployment is at a 27-year low.
Yhdistyneen kuningaskunnan taloudessa tuotannon kasvu on jatkunut miltei vuosikymmenen ajan.Inflaatio on EU:n hitaimpia, ja työttömyys on alimmillaan 27 vuoteen.
The underlying outlook is broadly positive,but there are downside risks.
Perusnäkymät ovat pääosinmyönteiset, mutta kehityksen heikkenemisen vaara on olemassa.
Among these is the possibility of an abrupt slowdown in the growth ofhousehold consumption from recent high levels, as households begin to adjust to lower gross wealthas a result of the recent equity market slump.
Yhtenä vaarana voi ollakotitalouksien kulutuksen viimeaikaisen voimakkaan kasvun äkillinen taantuminen, kunkotitaloudet alkavat sopeutua äskettäisestä osakemarkkinoiden taantumisesta johtuvaanbruttovarallisuuden laskuun.