natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the area of External Actions: the adoption of new joint (EC–UN) visibility guidelines in 2008, with the development of common terms of reference for verifications; the improvement by the Commission of the functionalities of a common information system for projects; the adoption of standard terms of reference for expenditure verifications for grants and fee based service contracts of external action expenditure at the level of project implementing organisations.
Ulkoisten toimien alalla toteutettiin seuraavat toimet: uudet (EY:n ja YK:n väliset) näkyvyyttä koskevat yhteiset suuntaviivat hyväksyttiin vuonna 2008 ja tarkastuksia varten laadittiin yhteiset toimeksiannot; komissio paransi hankkeisiin sovellettavan yhteisen tietojärjestelmän toimintoja; hanketäytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tasolla aiheutuvien, ulkoisten toimien alan menojen tarkastuksia varten hyväksyttiin vakiomuotoiset toimeksiannot, joita sovelletaan avustuksiin sekä kustannuksiin perustuviin palvelusopimuksiin.
In the area of Internal Policies: the improvement of information available to beneficiaries through a specific website (CORDIS); the adoption of an Audit Strategy for 2007–2013 (Commission) in order to correct errors not detected during desk-reviews; simplification of cost eligibility (personnel and indirect costs).
Sisäisten politiikkojen alallatoteutettiin seuraavat toimet: edunsaajien saatavilla olevia tietoja parannettiin tarkoitukseen perustetun internetsivuston (CORDIS) avulla; kaudelle 2007–2013 laadittiin tarkastusstrategia (komissio), jonka avulla on tarkoitus korjata asiakirjatarkastuksissa havaitsematta jääneet virheet; menojen tukikelpoisuussääntöjä yksinkertaistettiin (henkilöstökulut ja välilliset kulut).
Source: Report from the Commission to the EP and Council on the follow-up of discharge 2006.
Lähde: Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuoden 2006 vastuuvapausmenettelyn seurannasta.
Special reports are also taken into consideration during the discharge procedure.
Vastuuvapausmenettelyssä otetaan huomioon myös erityiskertomukset.
The impact of audit reports can be increased if they are taken up by the relevant media, stimulating wider attention and debate.
Tarkastuskertomusten vaikutus kasvaa, jos ne otetaan esille tarkoituksenmukaisissa tiedotusvälineissä.
The Court’s Annual Report will usually get significant media coverage, but several of its special reports have also been followed with interest by the press.
Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus saa yleensä laajalti huomiota eri tiedotusvälineissä, mutta myös useita sen erityiskertomuksia on seurattu mielenkiinnolla lehdistössä.
One example of this was the report on cross compliance (SR 8/2008) which was published in the period of the adoption of the health check of the Common Agricultural Policy (CAP).
Yksi esimerkki tästä on täydentäviä ehtoja koskeva erityiskertomus (erityiskertomus nro 8/2008), joka julkaistiin ajankohtana, jolloin yhteisen maatalouspolitiikan uudistus oli hyväksyttävänä.
Due to the importance of cross compliance and its central role in the CAP and due to the timing of the publication, it received wide coverage in many different types of media: television, newspapers, specialised press, internet publications (press, agricultural organisations, MEP websites, internet blogs, etc.).
Täydentävät ehdot ovat tärkeitä ja keskeisessä asemassa yhteisen maatalouspolitiikan kannalta, ja kertomus julkaistiin otollisena ajankohtana, joten sitä käsiteltiin laajalti eri viestimissä: televisiossa, sanomalehdissä, erikoisjulkaisuissa, internetjulkaisuissa (esimerkiksi lehdistö, maatalousalan organisaatiot, Euroopan parlamentin jäsenten internetsivustot ja internetblogit).
Indeed, it was intensively discussed in the European Parliament, which has included almost all of the Court’s recommendations in its draft discharge report.
Kertomusta käsiteltiin tiiviisti Euroopan parlamentissa, joka sisällytti lähes kaikki tilintarkastustuomioistuimen suositukset vastuuvapauden myöntämistä koskevaan mietintöluonnokseensa.
Follow-up information on the Court’s previous observations is given in the respective chapters of the Court’s Annual Report.
Tilintarkastustuomioistuimen huomautuksien johdosta toteutetuista toimenpiteistä annetaan seurantatietoa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen luvuissa.
The most common observation made by the Court in its latest Annual Report (2007) is that while some action has been taken the weaknesses previously identified remain at least partly unresolved.
Yleisin tilintarkastustuomioistuimen uusimmassa vuosikertomuksessaan (varainhoitovuodelta 2007) esittämä huomautus kuuluu seuraavasti: Joitakin toimia on toteutettu, mutta aiemmin havaitut puutteet ovat ainakin osittain yhä korjaamatta.
The Court is currently developing its analysis of the impact of its work — both audits and opinions — over longer periods of time.
Tilintarkastustuomioistuin kehittää parhaillaan työnsä vaikutusten analysointia siten, että tarkastusten ja lausuntojen vaikutusta arvioidaan pidemmällä aikavälillä.
As an example of this, the Court uses a Commission database on its follow-up of audit recommendations as a base for assessing the impact of its audits.
Tilintarkastustuomioistuin esimerkiksi käyttää tarkastustensa vaikutuksia arvioidessaan komission tietokantaa, joka sisältää tarkastussuositusten perusteella toteutetut toimet.
The assessment might lead to audit work consisting of separate in-depth audit tasks, leading to further findings and recommendations.
Arvioinnin perusteella tarkastustyö saatetaan toteuttaa erillisinä perusteellisina tarkastustehtävinä, joiden pohjalta tehdään uusia havaintoja ja esitetään uusia suosituksia.
These can be included in either a subsequent special report covering the audit area, or a report on the follow-up and impact of recommendations on financial management.
Suositukset voidaan esittää kyseistä tarkastusalaa koskevassa erityiskertomuksessa tai kertomuksessa, jossa käsitellään varainhoidosta annettujen suositusten vaikutuksia ja suositusten perusteella toteutettuja toimia.
THE CONCEPT OF TOLERABLE RISK OF ERROR
HYVÄKSYTTÄVÄN RISKIN KÄSITE
Within the context of developing a Community internal control framework, the Court indicated in its Opinion No 2/2004 that it is for the Union’s political institutions to take a decision on the level of risk which they are prepared to tolerate when approving EU spending policies.
Tilintarkastustuomioistuin totesi yhteisön sisäisen valvonnan kehyksen kehittämisen osalta lausunnossaan nro 2/2004, että on unionin poliittisten vastuutahojen tehtävä päättää, millaista riskitasoa ne ovat valmiita sietämään hyväksyessään EU:n menolinjauksia.
The Court suggested that the Parliament and Council should reach agreement on the trade-off between the costs and benefits of controls, in other words, on a tolerable risk of residual errors in expenditure.
Tilintarkastustuomioistuin ehdotti, että neuvosto ja Euroopan parlamentti sopisivat, millainen on tarkoituksenmukainen tarkastuskustannusten ja tarkastuksista saatavan hyödyn välinen kompromissi ts. kuinka suuri menoihin sovellettava jäännösriski voidaan hyväksyä.
The cost of controls should be in proportion to the benefits that they bring in both monetary and political terms.
Tarkastuksista aiheutuvien kustannusten pitäisi vastata niistä saatavaa hyötyä sekä taloudelliselta että poliittiselta kannalta.
Since the publication of this opinion, both the European Parliament and the Council have indicated their wish in their discharge resolutions to take the subject forward and move towards a common understanding of a tolerable level of risk.
Lausunnon julkaisemisen jälkeen sekä neuvosto että Euroopan parlamentti ovat vastuuvapautta koskevissa päätöslauselmissaan ilmaisseet halunsa jatkaa keskustelua aiheesta ja päästä yhteisymmärrykseen hyväksyttävästä riskitasosta.
At the end of 2008 the Commission issued a communication ‘Towards a common understanding of the concept of tolerable risk of error’.
Vuoden 2008 lopulla komissio julkaisi tiedonannon “Tavoitteena yhteisymmärrys hyväksyttävän virheriskin käsitteestä”.
The Court welcomed this communication and addressed a reply to the Commission in which it pointed to some limitations and identified key aspects to be reflected upon for the future development of this subject.
Tilintarkastustuomioistuin otti tiedonannon myönteisesti vastaan ja antoi komissiolle vastauksen, jossa se toi esiin eräitä rajoitteita ja yksilöi keskeisiä näkökohtia, joita on aiheellista pohtia tulevaa kehitystä ajatellen.
The Commission has noted in its communication that any decision on a tolerable risk of error should be based, among other things, on the potential for further simplification.
Komissio toteaa tiedonannossaan, että hyväksyttävää virheriskiä koskevia päätöksiä tehtäessä on muiden tekijöiden lisäksi otettava huomioon mahdollisuus rationalisoida toimintaa.
The Court similarly underlines the importance and benefits of further simplification and its potential impact on the reduction of errors/irregularities.
Myös tilintarkastustuomioistuin korostaa rationalisoimisen merkitystä ja hyötyjä sekä sitä, että rationalisointi saattaa vähentää virheitä ja säännönvastaisuuksia.
The concept of a ‘Tolerable Risk of Error’ needs to be clearly distinguished from that of the ‘Materiality Threshold’ as defined and applied by the Court, which must remain the responsibility of the external auditor10
Hyväksyttävän virheriskin käsite on erotettava selvästi tilintarkastustuomioistuimen määrittelemästä ja soveltamasta olennaisuusrajan käsitteestä, jonka on edelleen syytä kuulua ulkoisen tarkastajan vastuualueeseen10
The Court is of the view that analysis of the costs and benefits of expenditure programmes could inform not just discussions about ‘tolerable risk’ but also a review of the regulatory regime and management structure for the programmes concerned.
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että meno-ohjelmien kustannuksia ja hyötyjä analysoimalla voitaisiin saada tietoja paitsi hyväksyttävää riskiä koskevaa keskustelua varten, myös ohjelmien sääntelyjärjestelmien ja hallinnointirakenteiden tarkistamiseen.
In this context, the pertinent question might not be whether there is a ‘tolerable risk of error’ but whether the risk of error is so great that the particular scheme or programme in question should be discontinued or substantially changed.
Tällöin keskeinen kysymys ei kenties olekaan se, onko olemassa ”hyväksyttävä virheriski”, vaan se, onko virheriski niin suuri, että tietty järjestelmä tai ohjelma olisi syytä lakkauttaa tai sitä pitäisi ratkaisevasti muuttaa.
Indeed, the concept of ‘tolerable risk’ should also be given specific consideration when designing expenditure (and revenue) schemes or programmes.
Hyväksyttävän riskin käsite olisikin otettava erityisesti huomioon jo menoja (tai tuloja) koskevia järjestelmiä ja ohjelmia suunniteltaessa.
It would be useful if expenditure programmes, at the time of adoption, also gave sufficient information on the risks associated with such programmes and the costs of the intended controls designed to reduce these risks to a tolerable level.
Lisäksi meno-ohjelmista pitäisi hyväksymisvaiheessa käydä riittävällä tavalla ilmi, mitä riskejä niihin liittyy ja millaisia kustannuksia aiheutuu tarkastuksista, joilla riskit aiotaan alentaa hyväksyttävälle tasolle.
In this way, decisions would be taken in a more informed manner, explicitly considering the risks and costs involved.
Näin päätökset olisivat entistä perustellumpia, sillä niitä tehtäessä olisi nimenomaisesti otettu huomioon riskit ja kustannukset.
The budget review exercise might provide an opportunity to reflect on this topic, as suggested by the Court in its response to the Commission’s communication ‘Reforming the budget, changing Europe’11.
Asiaa voitaisiin pohtia talousarvion uudistusprosessin yhteydessä, kuten tilintarkastustuomioistuin ehdotti vastauksessaan komission tiedonantoon ”Uudistettu talousarvio muuttuvassa Euroopassa”11.
The concept of ‘materiality’ is defined in International Standard on Auditing ISA 320 as: ‘Information is material if its omission or misstatement could influence the economic decisions of users taken on the basis of the financial statements.
Olennaisuuden käsite on määritelty kansainvälisessä tilintarkastusstandardissa ISA 320 seuraavasti: ”Tieto on olennainen, jos sen esittämättä jättäminen tai totuudenvastainen esittäminen saattaa vaikuttaa tilinpäätösinformaation perusteella tehtäviin taloudellisiin päätöksiin.
Materiality depends on the size of the item or error judged in the particular circumstances of its omission or misstatement.
Olennaisuus riippuu erän tai virheen suuruudesta kyseisessä (nimenomaisessa) tilanteessa arvioituna.
Thus, materiality provides a threshold or cut-off point rather than being a primary qualitative characteristic which information must have if it is to be useful.’
Näin ollen olennaisuudessa on pikemminkin kysymys kynnyksestä tai rajasta kuin tiedon hyödyllisyyttä koskevasta laatuvaatimuksesta”.
See ‘Response by the European Court of Auditors to the Commission’s communication Reforming the Budget, Changing Europe’, April 2008.
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vastaus komission tiedonantoon: Uudistettu talousarvio muuttuvassa Euroopassa, huhtikuu 2008.
THE COURT’S WORK IN 2008 AND BEYOND
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TYÖSKENTELY VUODESTA 2008 ETEENPÄIN
Every year the Court outlines its future audit work in a work programme which is presented to the Budgetary Control Committee of the European Parliament and available to the public on the Court’s website.
Tilintarkastustuomioistuin esittää yleiskatsauksen tulevaan tarkastustyöhönsä vuosittain työohjelmassa, joka esitellään Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle ja julkaistaan tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla.
The work programme informs stakeholders about new and ongoing audits as well as upcoming reports.
Eri sidosryhmät saavat työohjelmasta tietoja tulevista ja käynnissä olevista tarkastuksista sekä lähiaikoina julkaistavista kertomuksista.
In 2008 the number of special reports and opinions was similar to previous years.
Vuonna 2008 erityiskertomuksia ja lausuntoja annettiin suunnilleen saman verran kuin edellisinä vuosina.
Annual Reports (EDF included)
Vuosikertomukset (EKR mukaan luettuna)
AUDIT STRATEGY
TARKASTUSSTRATEGIA
The audit strategy is based on the Court’s strategic objectives.
Tarkastusstrategia perustuu tilintarkastustuomioistuimen strategisiin tavoitteisiin.
Selection of appropriate audit topics, timeliness, clarity and readability of reports, quality of performance audits, increase impact of reports
Otetaan oppia vertaisarvioinnista, jotta voidaan kehittää organisaatiota, menetelmiä, prosesseja ja tuotosta sekä saavuttaa mahdollisimman suuri tehokkuus.
Increase relations with auditees to foster the understanding of the audit process and to achieve a wider acceptance of the audit results
Kehitetään edelleen suhteitatarkastuskohteisiin niin, että voidaan syventää ymmärrystä tarkastusprosessista ja saada tarkastustuloksille entistä laajempi hyväksyntä.
Learning from the peerreview exercise in order to strengthen and develop the organisation, the methods, the processes and the output and to maximise efficiency ciency
Valitaan relevantteja tarkastusaiheita; ajoitetaan kertomukset entistä paremmin sekä selkeytetään niitä ja parannetaan niiden luettavuutta; parannetaan toiminnantarkastusten laatua ja lisätään kertomusten vaikutusta.
Robust methodology, appropriate audit strategy, development of public audit practice, common auditing standards and audit criteria on EU funds, collaboration with EU SAIs, effective ‘Community control framework’
Toteutetaan vaikuttavaa ja dynaamista henkilöstöpolitiikkaa.
Implementation of effective and dynamic human resources policies
Lisätään yhteyksiä vastuuvapauden myöntäviin elimiin – Euroopan parlamenttiin ja neuvostoon.
Development of contacts with the European Parliament and the Council as budget and discharge authorities
Pätevät tarkastusmenetelmät; tarkoituksenmukainen tarkastusstrategia; julkishallinnon tarkastustoiminnan ja yhdenmukaisten tarkastusstandardien ja -kriteerien kehittäminen EU-varojen osalta; yhteistyö EU-maiden ylimpien tarkastuselinten kanssa; vaikuttava yhteisön sisäisen valvonnan kehys.
High-quality professional training; upgrading infrastructure
Ollaan aktiivisessa vuorovaikutuksessa EU:n kansalaisten kanssa.
Effective communication with EU citizens
Nykyaikaistetaan infrastruktuureita.
Implementation of IT policies
Pannaan IT-strategia täytäntöön.
AUDIT STRATEGY 2009–2012 GOALS
VUOSIEN 2009–2012 TARKASTUSSTRATEGIAN TAVOITTEET
Maximising the overall impact from our audits Increasing efficiency by making best use of resources
Lisätään tarkastusten kokonaisvaikutusta.Tehostetaan toimintaa optimaalisella resurssien käytöllä.
The Court performs audits and produces reports designed to improve the management of EU funds and protect the financial interests of the EU on behalf of its citizens.
Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksia ja laatii kertomuksia, joiden tarkoituksena on parantaa EU-varojen hallinnointia ja turvata EU:n taloudelliset edut unionin kansalaisten puolesta.
The main elements considered when shaping the strategy governing the Court’s operations are as follows.
Tilintarkastustuomioistuimen toimintastrategian kehittämisessä otetaan huomioon seuraavat keskeiset tekijät:
Audit work
Tarkastustyö
To realise its mission and vision, in 2008 the Court developed an Audit Strategy for the period 2009–2012.
Tilintarkastustuomioistuin laati vuonna 2008 tehtävänsä ja visionsa toteuttamista varten tarkastusstrategian vuosiksi 2009–2012.
A summary of this is available on the Court’s website.
Strategiaa koskevaan yhteenvetoon voi perehtyä tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla.
The Court’s strategy is designed around two priority goals: maximising the overall impact from its audits; and increasing efficiency by making best use of resources.
Tilintarkastustuomioistuimen strategian lähtökohtana on kaksi ensisijaista tavoitetta: lisätä tarkastusten kokonaisvaikutusta sekä tehostaa toimintaa hyödyntämällä resursseja parhaalla mahdollisella tavalla.
These goals will guide the Court’s work programmes over the period and its efforts to continuously improve.
Nämä tavoitteet viitoittavat tilintarkastustuomioistuimen työohjelmien laatimista vuosina 2009–2012 ja ohjaavat sen jatkuvia pyrkimyksiä kehittää toimintaansa.
The Court intends to maximise the overall impact of its audits over the period by:
Tilintarkastustuomioistuin aikoo tänä aikana lisätä tarkastustensa kokonaisvaikutusta siten, että se
• selecting and designing audits which focus on topics related to areas of risk and which are of greatest interest to stakeholders; continuing to produce robust audit conclusions and useful recommendations for improvement, and following them up; carrying out a broader range of audits and producing new audit products to complement the current annual and special reports; increasing the number and improving the timeliness and user-friendliness of its special reports; and further developing its relations with key stakeholders, including the relevant Parliamentary Committees, media and public at large.
• valitsee ja suunnittelee tarkastuksensa niin, että niissä keskitytään riskialueita koskeviin aiheisiin ja että ne ovat sidosryhmien näkökulmasta erityisen kiinnostaviatuottaa jatkossakin hyvin perusteltuja tarkastuspäätelmiä sekä toiminnan parantamisen kannalta hyödyllisiä suosituksia ja toteuttaa seurantaa niiden osaltalaajentaa tarkastusten valikoimaa ja tuottaa uusia tarkastustuotteita nykyisten vuosi- ja erityiskertomusten lisäksilisää erityiskertomustensa määrää sekä parantaa niiden oikea-aikaisuutta ja lukijaystävälli-syyttäkehittää edelleen suhdettaan keskeisiin sidosryhmiin, kuten parlamentin valiokuntiin, tiedotusvälineisiin sekä suureen yleisöön.
The Court intends to increase efficiency by making best use of resources during the period by:
Tilintarkastustuomioistuin aikoo tehostaa toimintaansa hyödyntämällä jakson mittaan resurssejaan parhaalla mahdollisella tavalla. Näin ollen se
• • • • • • improving governanceimplementing effective and dynamic human resources policiesrationalising audit tasksenhancing IT toolsdeveloping professional skillsdeveloping relations with auditees
• • • • • • parantaa hallintoatoteuttaa vaikuttavaa ja dynaamista henkilöstöpolitiikkaaorganisoi tarkastustehtävät tehokkaammintehostaa it-välineitäkehittää henkilöstön ammattitaitoakehittää suhdettaan tarkastuskohteisiin.
As in previous years, the work programme for 2009 comprises annual reports setting out the results of financial audits that the Court is required to carry out by the Treaty and other EU legislation and special reports setting out the results of its performance audits addressing specific issues related to EU financial management.
VUONNA 2009 TOIMITETTAVAT TARKASTUKSET12
For 2009, the Court has identified a number of audit themes related to policy developments and management issues.
Tilintarkastustuomioistuin on yksilöinyt vuodelle 2009 useita eri politiikkojen ja hallinnoinnin kehittämiseen liittyviä aihealueita, joilla tarkastuksia toimitetaan.
As regards EU policy developments, the following have been identified:
EU:n politiikkojen kehittämiseen liittyviä aihealueita ovat:
• • • • growth and jobs; climate change and sustainable development; Europe as a world partner; and better regulation.
• • • • kasvu ja työpaikatilmastonmuutos ja kestävä kehitys Euroopan unioni kumppanina maailmassaparempi sääntely.
In addition, in relation to the management of EU funds, the Court has highlighted the following topics as meriting special attention:
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin haluaa korostaa seuraavia EU-varojen hallinnointiin liittyviä aiheita, joihin on aiheellista kohdistaa erityistä huomiota:
• • • the closure of the 2000–2006 spending programmes, particularly the Structural Funds; accountability and reform of the EU;progress of the Commission’s action plan towards an integrated internal control framework, including the concept of tolerable risk; and management and control measures at Member State level.
• • • vuosien 2000–2006 meno-ohjelmien päättäminen etenkin rakennerahastojen osaltatilivelvollisuus ja EU:n uudistaminenyhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevan komission toimintasuunnitelman eteneminen, hyväksyttävän riskin käsite mukaan lukienhallinnointi ja valvonta jäsenvaltioiden tasolla.
Starting in 2009, the Court will aim to address these themes through its annual reports, special reports and the introduction of some new products (as described below).
Tilintarkastustuomioistuin aikoo käsitellä näitä aiheita vuosikertomuksissa ja erityiskertomuksissa sekä uusissa tuotteissaan (joita kuvataan jäljempänä) vuodesta 2009 alkaen.
The Court intends to publish a number of special reports and related new products based on the portfolio of selected audit tasks that its carries out.
Tilintarkastustuomioistuin aikoo julkaista useita erityiskertomuksia ja niihin liittyviä uusia tuotteita, jotka perustuvat tilintarkastustuomioistuimen toimittamiin valittuihin tarkastuksiin.
Such selected audit tasks generally take more than one year to plan, undertake and report on.
Valittujen tarkastusten suunnitteluun ja toteuttamiseen ja tarkastuksista raportoimiseen kuluu tavallisesti yli vuosi.
Therefore, most of the reports published in a given year relate to audit tasks started in previous years.
Tämän vuoksi suurin osa tiettynä vuonna julkaistuista kertomuksista koskee aiempina vuosina aloitettuja tarkastustehtäviä.
Box 5 presents the selected audit tasks that have been completed or are near completion and are likely to be published as special reports during 2009 or early 2010.
Laatikossa 5 on esitetty niiden jo päätökseen saatujen tai viimeisteltävänä olevien valittujen tarkastustehtävien aiheet, jotka todennäköisesti julkaistaan erityiskertomuksina vuonna 2009 tai vuoden 2010 alussa.