natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Constitution makes provision for civil dialogue at European level.
Perustuslakisopimuksessa määrätään mahdollisuudesta Euroopan tason sosiaalidialogiin.
Representative democracy — the traditional model — has thus been bolstered by participatory democracy; for example, through the right of initiative for the general public at European level.
Edustuksellista demokratiaa – perinteistä mallia – on siten vahvistettu osallistuvalla demokratialla esimerkiksi antamalla kansalaisille aloiteoikeus EU:n tasolla.
Organised civil society is now being called on to instil this text with life and make it a living reality.
Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan on nyt puhallettava henkeä säännöstekstiin ja tehtävä siitä todellisuutta.
Sustainability: a pact between generations and different regions of the world.
Kestävä kehitys: sukupolvien ja maailman eri alueiden välinen sopimus.
Culture as a leitmotif for the EESC develop further. ‘Global governance’ will therefore continue to be echoed as a motto in the work of the Committee.
Kulttuuri ETSK:n johtoajatuksena saation testistä ja kehityttävä edelleen. ”Maailmanlaajuinen ohjausjärjestelmä” tulee siksi olemaan mottona komitean työssä.
Sustainability: a pact between generations and regions of the world
Kestävä kehitys: sukupolvien ja maailman alueiden välinen sopimus
The cultural dimension of Europe should be a key priority of the EESC’s work.
Kulttuuriulottuvuuden tulisi olla ensiarvoisen tärkeä ETSK:n toiminnassa.
Europe’s citizens will not be made into Europeans by rational arguments. They must also be motivated emotionally: they must want to make an active contribution to this process and be able to feel the personal ben-efi t.
EU:n kansalaisista ei voi tehdä eurooppalaisia rationaalisin argumentein – heillä on oltava myös tunneperäinen motiivi: heillä on oltava halu osallistua aktiivisesti tähän prosessiin ja heidän on voitava tuntea saavansa siitä henkilökohtaista hyötyä.
Participating in culture in every form creates social realities, and in this way also plays an essential role in social cohesion.
Kulttuurin kaikenlaisiin muotoihin osallistuminen luo sosiaalista todellisuutta – ja tällä tavoin sillä on ratkaisevan tärkeä rooli sosiaalisen yhteenkuuluvuuden luomisessa.
Culture, understood as a belief in shared values and beliefs, is therefore a suitable leitmotif for the EESC’s manifold activities.
Kulttuuri, ymmärrettynä yhteisinä arvoina ja vakaumuksina, on näin sopiva ”johtoajatus” ETSK:n monenlaisissa toimissa.
Sustainability is an important part of the Lisbon strategy, but the principle of sustainability goes far beyond this.
Kestävä kehitys on tärkeä osa Lissabonin strategiaa, mutta kestävyyden periaate pitää sisällään paljon tätä enemmän.
Its objective is to preserve the resources in the world today for future generations.
Tavoitteena on säilyttää maailman luonnonvarat seuraaville sukupolville.
It is therefore an inter-generational pact, committed to fairness between generations.
Kyse on siksi sukupolvien välisestä sopimuksesta, jonka johtotähtenä on sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus.
At the same time, the sustainability principle is a solidarity pact between the peoples and cultures of our planet.
Samalla kestävän kehityksen periaate on myös maailman kansojen ja kulttuureiden välinen solidaarisuussopimus.
The EESC has demonstrated its expertise in this area in the work of all its specialist sections.
ETSK on osoittanut asiantuntemuksensa tällä alalla kaikkien erityisjaostojensa työssä.
Bringing Europeans together: culture plays a crucial role in forming a European identity.
Eurooppalaisten yhdistäminen: kulttuuri on tärkeässä roolissa eurooppalaisen identiteetin synnyttämisessä.
Relations with other institutions and partners
Suhteet muihin toimielimiin ja kumppaneihin
In order fully to live up to the challenges posed to the Committee, the EESC has to keep close working relationships with its partners.
Pystyäkseen täysipainoisesti vastaamaan sille esitettyihin haasteisiin komitean on pidettävä yllä tiiviitä suhteita kumppaneihinsa.
But the EESC also has close ties to the world outside the EU institutions.
ETSK:lla on tiiviit suhteet myös EU:n toimielinten ulkopuoliseen maailmaan.
The Committee cooperates closely with the network of national economic and social councils, for example in its efforts concerning the Lisbon strategy and the ‘Communicating Europe’ initiative.
Komitea tekee järjestelmällistä yhteistyötä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen verkoston kanssa esimerkiksi Lissabonin strategiaa ja EU-asioista tiedottamista koskevissa aloitteissa.
The EESC has also begun to step up contacts with the European social partners.
ETSK on myös alkanut tiivistää yhteyksiään eurooppalaisiin työmarkkinaosapuoliin.
The scope for cooperation exists, although a clear distinction has to be made between social and civil dialogue.
Yhteistyömahdollisuuksia on, vaikkakin on tehtävä selkeä ero työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun ja kansalaisvuoropuhelun välillä.
The EESC pursues a close dialogue with the key players in the European institutions.
ETSK käy jatkuvaa vuoropuhelua EU:n toimielinten avaintoimijoiden kanssa.
The Committee has to take a proactive role by issuing exploratory opinions and becoming involved at an early stage in the work of the institutions.
Komitean on omaksuttava ennakoiva rooli laatimalla valmistelevia lausuntoja ja osallistumalla varhaisessa vaiheessa muiden toimielinten valmistelutyöhön.
Work is proceeding apace on a new cooperation agreement with the European Commission which will further deepen working relations and strengthen interinstitutional contacts.
Euroopan komission kanssa laaditaan parhaillaan nopeassa tahdissa uutta yhteistyösopimusta, joka syventää entisestään työsuhteita ja vahvistaa toimielinten välisiä yhteyksiä.
Regular talks will be held with the chairs in the political groups and other key players of the European Parliament.
Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien puheenjohtajien ja muiden keskeisten toimijoiden kanssa käydään säännöllisesti keskusteluja.
The EESC will work pragmatically on individual issues with the Council.
ETSK:n tarkoituksena on myös tehdä käytännönläheistä yhteistyötä neuvoston kanssa eri kysymyksissä.
For instance, the regular contacts with the various Council Presidencies are clearly bearing fruit, as witnessed by the growing number of referrals for exploratory opinions the Committee has been asked to deliver.
Esimerkiksi säännölliset yhteydet neuvoston puheenjohtajavaltioihin ovat selvästiosoittautuneet hedelmällisiksi. Todisteena tästä on se, että neuvosto on yhä useammin alkanut esittää komitealle pyyntöjä valmistelevien lausuntojen laatimisesta.
In many key areas, civil society is represented at Community level by highly skilled organisations and networks.
Monilla avainaloilla kansalaisyhteiskuntaa edustavat yhteisön tasolla erittäin ammattitaitoiset organisaatiot ja verkostot.
Many of these organisations have a wealth of political experience and considerable expertise.
Monilla näistä organisaatioista on runsaasti poliittista kokemusta ja huomattava määrä asiantuntemusta.
Some also have excellent contacts to the bodies taking the political decisions.
Eräillä niistä on myös erinomaiset suhteet poliittisiin päätöksentekoelimiin.
Here too, it is vital to find pragmatic ways of working together.
Myös tässä on ratkaisevan tärkeää löytää konkreettisia yhteistyökeinoja.
A close dialogue with the other institutions: Anne-Marie Sigmund and Commission President José Manuel Barroso at his first visit to the EESC in February 2005.
Tiivistä vuoropuhelua muiden toimielinten kanssa: Anne-Marie Sigmund ja komission puheenjohtaja José Manuel Barroso tämän ensimmäisellä vierailulla ETSK:ssa helmikuussa 2005.
Delivering civil society’s message to the Presidency of the European Union: European Council President Jean-Claude Juncker with Anne-Marie Sigmund and other participants at one of the Committee’s key conferences on the Lisbon strategy in January 2005.
Kansalaisyhteiskunnan viesti välitetään Euroopan unionin puheenjohtajavaltiolle: neuvoston puheenjohtaja Jean-Claude Juncker, Anne-Marie Sigmund ja muita osanottajia komitean järjestämässä tärkeässä konferenssissa Lissabonin strategiasta tammikuussa 2005.
The Committee has been subject to some profound changes.
Komitea on läpikäynyt eräitä merkittäviä muutoksia.
Moving to a new building and the effects of enlargement have had an impact at various levels.
Muutto uusiin toimitiloihin ja laajentuminen ovat vaikuttaneet monilla eri tavoilla.
Some improvements to internal working methods are required.
Komitean sisäisiä toimintatapoja on parannettava.
The increase in the Committee’s membership to 317 is not only a quantitative but also a qualitative jump, imposing a need for greater self-discipline.
Komitean jäsenmäärän kasvu 317:een on paitsi määrällinen, myös laadullinen hyppäys, joka vaatii entistä tiukempaa itsekuria.
Another area where the Committee could add value to the legislative processes of the EU is in the assessment of the impact of Commission proposals and the monitoring of the implementation of legal acts.
Muita alueita, joilla komitea voisi tuoda lisäarvoa EU:n lainsäädäntäprosessiin, ovat komission ehdotusten vaikutusten arvioiminen sekä lainsäädännön täytäntöönpanon seuranta.
The Committee’s members are particularly well placed to do this, as they have hands-on experience with the concrete implementation of EU law in their daily work.
Komitean jäsenillä on tähän erityisen hyvät mahdollisuudet, sillä he saavat päivittäisessä työssään käytännön kokemusta EU:n lainsäädännön konkreettisesta soveltamisesta omalla alallaan.
The new EESC building at the heart of the European quarter in Brussels.
ETSK:n uusi rakennus EU-korttelin ytimessä Brysselissä.
The Committee has set up rules to improve working methods and laid down specific criteria for own-initiative opinions.
Komitea on laatinut säännöksiä työskentelymenetelmiensä parantamiseksi ja määritellyt erityiskriteerit oma-aloitteisten lausuntojen laatimiselle.
These rules have to be rigorously applied; for example, concerning the maximum length of opinions.
Näitä säännöksiä – jotka koskevat esimerkiksi lausuntojen enimmäispituutta – on noudatettava tiukasti.
Enlarging the Union also posed a challenge to the Committee’s working structures.
Unionin laajentuminen asetti haasteita myös komitean työskentelytavoille.
Greater selectivity in the Committee’s work is crucial.
Komitean on tehtävä toiminnastaan entistä valikoivampaa.
The EESC should focus more on its priority areas.
ETSK:n tulisi keskittyä entistä enemmän painopistealoihinsa.
A narrower range of subjects will not, however, mean less work, as this will make it possible to work more intensively on the remaining priority areas.
Aihealueen kaventaminen ei kuitenkaan merkitse työn vähenemistä, sillä näin voidaan työskennellä entistä intensiivisemmin jäljelle jäävien tärkeimpien aiheiden parissa.
Assembling the building blocks that make up Europe’s future mittee to use our building for, for example, thematic evenings organised by individual Member States, as well as concerts, exhibitions and the like.
Euroopan tulevaisuuden rakennusosien kokoaminen eri jäsenvaltioiden järjestämien teemailtojen sekä konserttien, näyttelyjen yms. järjestämiseen.
All these points, our priorities, outside relations and internal working methods, are interrelated: the EESC will achieve a higher profile and more influence if it is both efficient and representative and, above all, if it deals with topics which directly concern and preoccupy organised civil society in Europe.
Kaikki nämä seikat, prioriteettimme, ulkosuhteemme ja sisäiset työskentelytapamme, ovat yhteydessä keskenään: ETSK pystyy nostamaan profi i-liaan ja lisäämään vaikutusvaltaansa, jos se on sekä tehokas että edustava, mutta ennen kaikkea jos se käsittelee aiheita, jotka suoraan koskettavat ja huolestuttavat kansalaisyhteiskuntaa Euroopassa.
The priorities listed are capable of achieving this aim, for they focus on the future.
Edellä lueteltujen prioriteettien avulla tämä tavoite voidaan saavuttaa, sillä ne keskittyvät tulevaisuuteen.
As the Austrian author and unwilling citizen of the world Joseph Roth once said: ‘There is still — even today — a longing, a homesickness for European solidarity, for solidarity with European culture.’
Itävaltalainen kirjailija ja ”maailman kansalainen vastoin tahtoaan” Joseph Roth on sanonut: ”Jostain kumpuaa – vielä tänäkin päivänä – kaipuu ja ikävä eurooppalaista solidaarisuutta kohtaan, solidaarisuutta Euroopan kulttuuria kohtaan.”
All of the Committee’s priorities, whether they have been fixed externally or by the Committee itself, have one thing in common: they focus on the future and will shape the life of Europe’s citizens.
Kaikilla komitean prioriteeteilla – ovatpa ne ulkoa päin asetettuja tai komitean itsensä määrittelemiä – on yksi yhteinen tekijä: ne keskittyvät tulevaisuuteen ja muovaavat kansalaisten elämää.
The vast debate on this future is only just beginning.
Laajapohjainen keskustelu tulevaisuuden muovaamisesta on perustuslakisopimuksen myötä vasta alkamassa.
All of these topics are to be seen in relation to the shared values which are the building blocks creating a European identity.
Kaikki nämä kysymykset on nähtävä yhteydessä yhteisiin arvoihin, joista eurooppalainen identiteetti muodostuu.
Europe’s future.
Euroopan tulevaisuus.
This quotation from 1934 had a — at the time fully justified — pessimistic undertone.
Tuossa vuodelta 1934 peräisin olevassa lainauksessa on – tuohon aikaan aivan aiheellisesti – pessimistinen alavire.
Seventy years later the remark is still valid but, looking at the achievements thus far in unifying Europe, it can confidently be endowed with an optimistic undertone, for this longing for European solidarity has brought us a long way.
Seitsemänkymmentä vuotta myöhemmin huomautus pätee edelleen, mutta tarkasteltaessa tähänastisia saavutuksia Euroopan yhdentymisessä siinä voidaan nähdä myös optimismia, sillä tämä kaipuu eurooppalaista solidaarisuutta kohtaan on vienyt meidät pitkälle.
And with its work the EESC can and will make a decisive contribution to the next steps to be taken.
Omalla työllään ETSK kykenee ja se tulee antamaan oman tärkeän panoksensa seuraaviin askeliin.
From one President to the other: Roger Briesch hands over the EESC Presidency to Anne-Marie Sigmund in October 2004.
Puheenjohtaja vaihtuu: Roger Briesch luovutti ETSK:n puheenjohtajuuden Anne-Marie Sigmundille lokakuussa 2004.
The EESC biennial conference, which is traditionally held to discuss a topic with implications for the future, will therefore be given the overarching title ‘European values — European society — European identity’.
ETSK:n joka toinen vuosi järjestämän, tulevaisuuteen vaikuttavia kysymyksiä käsittelevän konferenssin teemaksi on siksi tänä vuonna valittu ”Eurooppalaiset arvot – Eurooppalainen yhteiskunta – Eurooppalainen identiteetti”.
The aim is to take full stock of the debate on Europe’s future.
Tarkoituksena on kartoittaa perusteellisesti Euroopan tulevaisuudesta käytävää keskustelua.
In preparation for this conference the EESC will organise a colloquium on each of the aforementioned priorities — in conjunction with outside partners from, inter alia, the academic world.
Konferenssin valmistelua varten ETSK järjestää kutakin edellä mainittua prioriteettia käsittelevän ennakkokokouksen yhteistyössä ulkopuolisten yhteistyökumppanien, mm. yliopistomaailman, kanssa.
The conclusions will be set out in a series of documents, which will serve as reference material for the final conference and the debate on Europe’s future.
Päätelmät kootaan asiakirjakokonaisuuteen, jota käytetään viitemateriaalina Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa ja keskustelussa.
The Committee will also award a ‘civil society prize’ for special achievements in aid of civil society.
Komitea myöntää myös ”kansalaisyhteiskuntapalkinnon” tunnustuksena kansalaisyhteiskunnan hyväksi tehdystä työstä.
Last but not least, the new EESC building provides the ideal setting to act as a European cultural forum.
ETSK:n uusi rakennus tarjoaa ihanteelliset puitteet toimimiseen Euroopan kulttuurifoorumina.
More initiatives should be taken within the Com-
Komitean tulisi entistä enemmän ryhtyä aloitteisiin, joissa komitean toimitiloja hyödynnetään esimerkiksi
A new President: Anne-Marie Sigmund at the moment of her election (October 2004).
Uusi puheenjohtaja:Anne-Marie Sigmund kuulee äänestystuloksen (lokakuussa 2004).
Anne-Marie Sigmund was born in Bratislava on 11 August 1941 and studied law at the University of Vienna (1959–63) from where she graduated with a PhD in law in 1963.
Anne-Marie Sigmund syntyi Bratislavassa 11.8.1941 ja opiskeli lakitiedettä Wienin yliopistossa (1959–1963), josta hän valmistui lakitieteen tohtoriksi 1963.
Appointed Secretary-General of the Austrian Federal Committee of Liberal Professions in 1979, she served in this function until 2001 and was then appointed to her current position, in charge of European Affairs. airs.
Sigmund nimitettiin Itävallan liittovaltion vapaiden ammattien komitean pääsihteeriksi vuonna 1979, ja tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 2001 saakka, jolloin hänet nimitettiin nykyiseen toimeensa Eu-rooppa-asioista vastaavaksi henkilöksi.
After a legal training internship in court she practised law in several law firms from 1964 to 1970, specialising in civil law cases.
Tuomioistuimessa suorittamansa harjoittelun jälkeen hän toimi lakimiehenä useissa lakiasiain-toi-mistoissa vuosina 1964–1970 ja erikoistui siviilioikeudellisiin asioihin.
Legal and sociological monographs published during this time included ‘Women in the Austrian judicial system’ (1965).
Tänä aikana hän julkaisi juridisia ja sosiologisia monografioita, mm. teoksen ”Naiset Itävallan oikeusjärjestelmässä” (1965).
During the preparatory phase of the Austrian accession to the European Union, she was a consultant to the Austrian government in the framework of the Interministerial Working Group for European Integration.
Itävallan EU-jäsenyyden valmisteluvaiheessa Sigmund toimi Itävallan hallituksen neuvonantajana Euroopan integraatiota käsitelleessä ministerityöryhmässä.
Following publication of her monograph ‘The role and responsibility of the Austrian liberal professions in the EU enlargement process’ (1992), she was also particularly active in the official information campaigns preparing the public referendum on accession.
Teoksensa ”Itävallan vapaiden ammattien rooli ja vastuu EU:n laajentumisprosessissa” (1992) julkaisemisen jälkeen hän oli erityisen aktiivinen virallisissa tiedotuskampanjoissa, joissa valmisteltiin liittymiskansanäänestystä.
Anne-Marie Sigmund was one of the first Austrian members appointed to the European Economic and Social Committee after the Austrian EU accession in 1995.
Itävallan EU:hun liittymisen jälkeen Anne-Marie Sigmund oli ensimmäisten Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaan vuonna 1995 nimettyjen itävaltalaisten jäsenten joukossa.
Changing from the legal profession to the business world, she was appointed as director of an advertising and public relations firm in 1970.
Oikeuden parista Sigmund siirtyi liike-elämään, kun hänet vuonna 1970 nimitettiin mainos- ja prtoimiston toimitusjohtajaksi.
In 1974, she set up her own public relations and communications agency, which she directed until 1991.
Vuonna 1974 hän perusti oman pr- ja viestintäalan yrityksensä, jota hän johti vuoteen 1991 asti.
During that period, she was responsible for a highly acclaimed and long-running series of TV publicity spots for a shoe company.
Tuolloin hän vastasi erittäin suositusta ja pitkäaikaisesta, kenkäkauppaa mainostaneesta tv-mainossarjasta.
This series, featuring renowned modern artists, was awarded the Austrian Federal Prize for Best Publicity in 1975.
Mainossarja, jossa esiintyi tunnettuja moderneja taiteilijoita, sai Itävallan liittovaltion parhaan mainonnan palkinnon vuonna 1975.
She held the office of President of Group III (Various Interests) of the EESC from 1998 to 2004.
Hän toimi ryhmä III:n puheenjohtajana vuodesta 1998 vuoteen 2004 asti.
She was elected President of the European Economic and Social Committee on 27 October 2004.
Lokakuun 27. päivänä 2004 hänet valittiin Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtajaksi.
This period of her professional life was also marked by several PR-related publications, notably ‘Art in publicity’ (1971) and ‘Ethics in publicity’ (1979).
Uransa tämän vaiheen aikana Sigmund kirjoitti useita pr-alaan liittyviä julkaisuja, kuten teokset ”Taide mainonnassa” (1971) ja ”Etiikka mainonnassa” (1979).
From 1970 to 1982, she served as a member of the board of the Austrian Council for Ethics in Publicity.
Vuosina 1970–1982 hän oli Itävallan mainosetiikan neuvoston hallituksen jäsen.
Ms Sigmund is a Chevalier of the Légion d’Honneur and holder of the Golden Badge of Honour of the Republic of Austria.
Sigmundille on myönnetty arvonimi ”Chevalier of the Légion d’Honneur” sekä Itävallan tasavallan myöntämä kultainen ansiomerkki.
She is married to a (retired) Austrian TV journalist specialised in cultural affairs. airs.
Hän on naimisissa (eläkkeellä olevan) itävaltalaisen kulttuuriasioihin erikoistuneen tv-journalistin kanssa.
At the same time, she became increasingly involved in activities for representative bodies of the liberal professions, raising her interest in questions of general policy regarding this sector.
Sigmundin harrastuksia ovat musiikki ja luonto.
This resulted in a series of publications such as ‘Privatisation and liberal professions’ (1980), ‘What liberty for liberal professions?’ (1983) and ‘Liberal professions in the area of tension between citizen and State’ (1985).
Wienin laitamilla sijaitsevan asuntonsa ikkunoista hänellä on suora näkymä viiniviljelmille, joilla hän tekee pitkiä kävelylenkkejä koiransa kanssa.
Her hobbies are music and nature.
Samaan aikaan hän alkoi yhä enemmän osallistua vapaita ammatteja edustavien elinten toimintaan ja kiinnostui tätä alaa koskevista yleisistä poliittisista kysymyksistä.
From her apartment in an outer district of Vienna, she has a direct view over the vineyards where she goes for long walks with her dog.
Tämä johti useiden julkaisujen laatimiseen: tuona aikana häneltä ilmestyivät mm. teokset ”Yksityistäminen ja vapaat ammatit” (1980), ”Mikä on vapaiden ammattien vapaus?” (1983) ja ”Vapaat ammatit kansalaisten ja valtion kitkakohdassa” (1985).
e Social Economyin the European Union
OSUUS- JAYHTEISÖTALOUSEUROOPAN UNIONISSA
Summary of the Report drawn upfor the European Economic and Social Committeeby the International Centre of Research and Information on the Public,Social and Cooperative Economy (CIRIEC)
Tiivistelmä CIRIEC:n (julkisen talouden, osuus- ja yhteisötalouden jaosuustoimintatalouden kansainvälinen tutkimus- ja tiedotuskeskus) Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle laatimasta raportista
Main theoretical approaches related to the Social Economy concept
2OSUUS- JA YHTEISÖTALOUDEN KÄSITTEESEEN LIITTYVÄT KESKEISET TEOREETTISET LÄHESTYMISTAVAT
5 e platforms and networks of the Social Economy in Europe
3KANSALLISET OSUUS- JA YHTEISÖTALOUDEN KÄSITTEET.........................19
6 e Social Economy in the European Union in figures
5OSUUS- JA YHTEISÖTALOUDEN FOORUMIT JA
Examples of enterprises and organisations in the Social Economy
6TILASTOTIETOA EUROOPAN UNIONIN OSUUS- JA
8 e Social Economy, pole of social utility
7ESIMERKKEJÄ OSUUS- JA YHTEISÖTALOUDEN
Legislation for the Social Economy actors in the European Union
9OSUUS JA YHTEISÖTALOUDEN TOIMIJOITA KOSKEVA
10Public policies towards the Social Economy in European Union countries
10OSUUS JA YHTEISÖTALOUTTA EDISTÄVÄT JULKISEN VALLAN TOIMET EUROOPAN UNIONIN MAISSA
12Trends and challenges
11OSUUS- JA YHTEISÖTALOUTTA EDISTÄVÄT JULKISEN VALLAN TOIMET EUROOPAN UNIONIN TASOLLA