natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Several thousands of charitableorganisations at all levelscurrently participateinthereceptionand distributionofthe foodstuffstodeprivedpersons,for which purpose the Regulation stipulatesthatthecharitableorganisationsdirectlylookingafter thebeneficiariesshallbedeemedtobethefinalrecipientsofthis distribution11.
Useita tuhansia hyväntekeväisyysjärjestöjä osallistuu kaikilla tasoilla elintarvikkeiden vastaanottoon ja jakeluun vähävaraisille henkilöille, minkävuoksiasetuksessasäädetään,että edunsaajistasuoraanhuolehtivienhyväntekeväisyysjärjestöjenon katsottava olevanjakelunlopullisia vastaanottajia11.
THE ORGANISATIONS PARTICIPATINGIN THE EU PROGRAMME
EUOHJELMAAN OSALLISTUVATJÄRJESTÖT
The structure and responsibilities of the charitable organisations in the Member States audited are as follows:
Tarkastettujen,jäsenvaltioissatoimivien hyväntekeväisyysjärjestöjenrakenneja vastuualueet ovat seuraavat:
1st level: ‘Designated’ by the national authorities organisations (e.g. Red Cross, Caritas, Federation of Food Banks, etc.).
Ensimmäinen taso: Kansallisten viranomaisten ”osoittamat” järjestöt (esim. Punainen risti, Caritas, ruokapankkien liitto (Federation of Food Banks), jne.).
They act at nationallevel as headquarters oflowerlevel organisationsfor matters related to representation, contacts with the national authorities, coordination and supervision of the activities.
Ne toimivat kansallisella tasolla päätoimipaikkoina alemman tason järjestöille ja huolehtivat edustamisesta, yhteydenpidosta kansallisiin viranomaisiin sekä toiminnan koordinoinnista ja valvonnasta.
They do not distribute aid to final recipients.
Ne eivät jaa apua lopullisille vastaanottajille.
2ndlevel: Charitable organisations acting atregional/locallevel(e.g. dioceses Caritas,food banks, etc.).
Toinentaso: Alueellisellatai paikallisellatasollatoimivat hyväntekeväisyysjärjestöt(esim.
The majority ofthem belongtothe network ofthe main organisations.
Dioceses Caritas, ruokapankit, jne.). Suurin osa niistä kuuluu keskeisten järjestöjen verkostoon.
They havethestorage capacities and receive the foodstuffs and distribute them to lower level organisations and/or to final beneficiaries.
Niillä on varastointimahdollisuudet ja ne vastaanottavat elintarvikkeita ja jakavat ne alemman tason järjestöille ja/tai lopullisille edunsaajille.
3rd level: Organisations operating locally and distributing the aid directly to the beneficiaries.
Kolmastaso: Paikallisestitoimivatjärjestöt,jotkajakavattuensuoraan edunsaajille.
There are up to several thousands in each Member State and their missions are wide and multiple.
Niitä on useita tuhansia kussakinjäsenvaltiossaja niillä onlaajatja moninaisettehtävät.
Very often these organisations belong to a network of the main charitable organisations, but also include independent organisations created at the initiative of local communities.
Kyseisetjärjestöt kuuluvat hyvin usein keskeisten hyväntekeväisyysjärjestöjen verkostoon, mutta niiden joukossa on myös paikallisten yhteisöjen aloitteesta luotuja riippumattomia järjestöjä.
The Commission does not dispose of data onthe number ofthe designatedand othercharitable organisations which participate in the EU programme.
Komissiolla ei ole tietoja EU:n ohjelmaan osallistuvien ”osoitettujen” ja muiden hyväntekeväisyysjärjestöjen määrästä.
In the Member States audited they numbered around 40 000.
Tarkastetuissa jäsenvaltioissa niitä oli noin 40 000.
Details are shown below:
Alla esitetään tarkemmat tiedot:
Type of charitable organisation
Järjestötyyppi
Designated organisations (1st level)
Osoitetut järjestöt (1. taso)
6 000 approx. 9 000
89 noin 6 000 noin 9 000
Organisations of lower level distributing food to final recipients (3rd level)
Elintarvikkeita lopullisille avunsaajille jakavat alemman tason järjestöt (3. taso)
Whiletheprogrammecontributestowardstheir administrative costs to a limited extent (1 % of the value of the products madeavailable)12,thedesignatedorganisationsbear mostof theirownadministrativeandoperationalcostsforthereception, storage and distribution ofthe goodstothefinal beneficiaries.
Hyväntekeväisyysjärjestöt myös korostivat, että hallinnollista ja logistista infrastruktuuria (varastointi- ja jakeluvalmiudet ja miestyövoima) olisi lisättävä, jotta tuotteita voitaisiin jakaa enemmän.
12Charitable organisations also stressed that it would be necessary to increase the administration and logistics infrastructure (storage and distribution capacities and related manpower) for meeting the need to distribute increased quantities of products.
Ohjelmakattaarajoitetuissa määrinjärjes-töjenhallintomenoja(1prosenttisaatavilleasetettujentuotteiden arvosta)12, kansallisten viranomaisten osoittamatjärjestöt huolehti-vatvaltaosasta omialopullisilleedunsaajilletarkoitettujentavaroi-denvastaanottoon,varastointiinjajakeluunliittyvistähallinto-ja toimintamenojaan.
The Commission does not dispose of complete data for all Member States.
Nämä olosuhteet asettavatjärjestön hallinnolle erityisiä haasteita.
The quantities of food provided by the EU programme generally represent only one element of the totality of the food products distributed for freebythecharitableorganisationsinvolved.
EU-ohjelman kautta toimitettu ruokamäärä muodostaa yleensä vain osan kaikistatoimintaanosallistuvienhyväntekeväisyysjärjestöjen maksutta jakamista elintarviketuotteista.
However,forcertain charitable organisations operating atlocallevel,the EU programme istheonlysourceoffoodfordistributiontodeprivedpersons.For the Member States and charitable organisations auditedthefollow-ingfigures were given13(see Box 5).
Joillekin paikallistasolla toimiville hyväntekeväisyysjärjestöille EU-ohjelma on kuitenkin ainoa vähävaraisillehenkilöillejaettavienelintarvikkeidenlähde.Tarkas-tettujen jäsenvaltioiden ja hyväntekeväisyysjärjestöjen osalta toimi-tettiinjäljempänä esitettävättiedot13(ks.laatikko 5).
PARTICIPATION OF THE EU PROGRAMME TO THE TOTAL QUANTITIES DISTRIBUTED
EUOHJELMAN OSUUS KAIKISTAJAETUISTA MÄÄRISTÄ
Spain: In 2006 the quantities distributed by the designated organisation amounted to 60 048 tonnes, of which 32 660 (54 %) were from the EU programme and the remainder from other sources (food industry, wholesalers, markets, collect actions, etc.).
Espanja: Vuonna 2006 nimitetytjärjestötjakoivat 60 048tonnia,joista 32 660(54 prosenttia) saatiin EU-ohjelmastajaloput muistalähteistä(elintarviketeollisuus,tukkukauppiaat, markkinat, keräykset, jne.).
France: Thereis a national programme supplementarytothe EU one.
Ranska: EU-ohjelman lisäksi on olemassa kansallinen ohjelma.
Thereis no exact data butitis estimated that the national programme represents about 6 % and the EU programme 30 % of the total quantities distributed.
Täsmällisiä tietoja ei ole, mutta arvioidaan, että kansallisen ohjelman osuus kaikista jaetuista määristä on noin 6 prosenttia ja EU-ohjelman osuus 30 prosenttia.
Italy: There is no data on country level.
Italia: Koko maan kattavia tietoja ei ole olemassa.
For two organisations audited the EU programme covers almost 100 % of the quantities distributed.
Tarkastettujen kahden järjestön kohdalla EU-ohjelman osuusjaetuista määristä olilähes 100 prosenttia.
For another organisation the EU participation is about 60 %.
Erään muunjärjestön kohdalla EU-osuus oli noin 60 prosenttia.
Poland: There are no concrete globalfigures.
Puola: Konkreettisia kokonaismääriä ei ole saatavilla.
EU programme covers approximately 60–70 % offood distributed by the two organisations audited (estimation).
Tarkastettujen kahden järjestön kohdalla EU-ohjelma kattoi noin 60–70 prosenttia jaetuista elintarvikkeista (arvio).
AUDIT SCOPE AND APPROACH
TARKASTUKSEN SISÄLTÖJA LÄHESTYMISTAPA
The audit objective was to assess the programme ‘European Union food aid for deprived persons’ with reference to the relationship between objectives, meansand methodsemployed.Inparticular,theaudit examined whether the intended aims of the programme are still valid in the context of an evolving market and social situation.
Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnatun elintarvikeapuohjelman tavoitteiden, resurssien ja menetelmien välistä suhdetta. Tarkastuksessa tutkittiin erityisesti, ovatko ohjelman tavoitteet vielä valideja, kun otetaan huomio muuttuva markkinatilanneja yhteiskunnallinen muutos.
Furthermore the adequacy of the means made available and of the systems applied for measuring the programme’s impact on the beneficiaries was also assessed in terms of value, quantity and variety of products provided anddistributed.Finallytheauditexaminedtheadministrativeand management procedures usedfortheimplementation ofthe annual plans.
Lisäksi arvioitiin, olivatkokäyttöönasetetutvaratjaohjelmanedunsaajiinkohdistu-vanvaikutuksen mittaukseensovelletutjärjestelmätasianmukaisia toimitettujenjajaettujentuotteidenarvon, määränjavalikoiman puolesta. Lopuksi tarkastuksessa tutkittiin vuotuisten suunnitelmien täytäntöönpanoonsovellettuja hallinnointimenettelyjä.
The main questions addressedinthisreport arethefollowing:
Kertomuksessa käsitelläänseuraavia keskeisiä kysymyksiä: a)
(a)Dotheobjectivesoftheprogrammeremainvalidandisthe approach appropriate?
Ovatkoohjelmantavoitteetyhävalidejajalähestymistapa asianmukainen?
(b)Arethe meanscommensuratewiththeobjectivessoughtand adequatelyimplemented?
Ovatkoresurssit oikeassa suhteessatavoitteisiin nähdenja onko niiden käyttö asianmukaista?
(c)Arethe procedures being applied asintended?
Sovelletaanko menettelyjätarkoitetullatavalla?
To answer these questions the audit work covered the data for meas-uringtheprogramme’simpactinrelationtoeachoftheobjectives set,the selection and eligibility criteriafor charitable organisations participating in the scheme and for the final beneficiaries, the implementation oftheannual plans byallstakeholdersinvolvedandthe mechanismsusedforthedistributionofthefoodstuffsintermsof quantity, quality and variety.
Vastauksen saamiseksi näihin kysymyksiin tarkastettiin tiedot, joiden avullamitataanohjelmanvaikutustakunkinasetetuntavoitteen kohdalla.
Finallythe systemfor establishingthe needs, the allocation of the financial resources to the Member States and the procurement procedures for the final products to be supplied to charitable organisationsfor distribution were examined.
Lisäksi tarkastettiinjärjestelmän osana toimivien hyväntekeväisyysjärjestöjen ja lopullisten edunsaajien valinta- ja kelpoisuus-kriteerit,kaikkienasianosaistenkohdallavuotuistensuunnitelmien täytäntöönpano sekä elintarvikkeiden jakeluun käytettävät mekanismit määrän,laadunjavalikoimannäkökulmasta.Lopuksitutkittiin tarpeidenkartoitukseensovellettavaajärjestelmää,varojen myön-tämistäjäsenvaltioillesekähyväntekeväisyysjärjestöillejaettaviksi toimitettavialopputuotteita koskevia hankintamenettelyjä.
The audit covered the management and monitoring of the programme at both the Commission and in selected Member States.
Tarkastus kattoi ohjelman hallinnoinnin ja seurannan sekä komissiossa että valituissajäsenvaltioissa.
The audit work focused on the analysis, documentation and testing of the procedures andsystemsappliedforthe managementoftheprogrammebythe Commission, bythe competent national authorities, and by some of thedesignatedcharitableorganisationsatnational,regionaland locallevelparticipatingintheactualdistributionoffoodstuffsto deprived persons.
Tarkastuksen yhteydessä analysoitiin, dokumentoitiin ja testattiin ohjelman hallinnointimenettelyjä ja -jär-jestelmiä, joita komissio, toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ja jotkin kansallisten viranomaisten osoittamat hyväntekeväisyysjärjestöt käyttivät kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla varsinaiseen elintarvikkeidenjakeluun vähävaraisille henkilöille.
Theaudit wascarriedoutinfour Member States —Spain,France, Italy and Poland —accountingfor morethan72 %oftheannual budgetaryappropriations.Theauditfocusedontheplansforthe years 2006–2008.
Tarkastus toimitettiin neljässä jäsenvaltiossa – Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Puolassa – ja se kattoi yli 72 prosenttia vuotuisista talousarviomäärärahoista. Tarkastus kohdistui vuosia 2006–2008 koskeviin suunnitelmiin.
THE PROGRAMME’S OBJECTIVES AND APPROACH: DO THE OBJECTIVES OF THE PROGRAMME REMAIN VALID ANDIS THE APPROACH APPROPRIATE?
OHJELMAN TAVOITTEET JA LÄHESTYMISTAPA: OVATKO OHJELMAN TAVOITTEET EDELLEEN VALIDEJA JA LÄHESTYMISTAPA ASIANMUKAINEN?
THE DICHOTOMY OF THE PROGRAMME’S OBJECTIVES
OHJELMAN TAVOITTEET KAKSIJAKOISIA
Regulation (EEC) No 3730/87 laying down general rules as incorporated in Regulation (EC) No 1234/2007.
Asetuksessa (ETY) N:o 3730/87 vahvistetaan yleissäännöt, jotka on sisällytetty asetukseen (EY) N:o 1234/2007.
The legal provisions14 set for the measure the twin objectives of making a significant contribution towards the wellbeing of the most deprived citizensandthestabilisationofagricultural marketsthroughthe disposal of part oftheinterventionstocks(see Box 6).
Säännöksissä14 toimenpiteelle asetetaan kaksoistavoite: tarkoituksena on parantaa merkittävästi vähävaraisimpien kansalaisten hyvinvointia ja säännellä maatalousmarkkinoita luovuttamalla osa interventiovaras-toista(ks.laatikko 6).
The programme’s implementation responsibility has been given to the actors generally involved in the management of agricultural expenditure, namely the Directorate-General for Agriculture and Rural Development within the Commission and, in the Member States, the paying agency dealing with agricultural payments, and responsible for man-agingtheinterventionstocks.
Vastuu ohjelman täytäntöönpanosta on annettu toimijoille, jotka yleensä hallinnoivat maatalousmenoja – kuten maataloudestaja maaseudun kehittämisestä vastaava pääosasto komissiossa ja maatalousmaksuista huolehtivat maksajavirastotjäsenvaltioissa–javastaavatinterven-tiovarastojen hallinnoinnista.
THE OBJECTIVES OF THE PROGRAMME
OHJELMAN TAVOITTEET
‘The Community has through its intervention stocks of various agricultural products the potential means to make asignificant contributiontowardsthe wellbeing ofits most deprived citizens;itisinthe Community interest, and in line with the objectives of the common agricultural policy, to exploit this potential on a durable basis until the stocks have been run down to a normal level […].’
”Yhteisöllä on useiden maataloustuotteiden interventiovarastoissaan käytettävissä mahdollinen keino parantaa merkittävästi vähävaraisimpien kansalaistensa hyvinvointia; on yhteisön edunja yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden mukaista hyödyntää tätä mahdollisuutta jatkuvasti, kunnes varastot pienenevät tavanomaiselle tasolle […].”
WHENINTERVENTION STOCKS ARE LOW THE LINK WITH AGRICULTURAL EXPENDITUREIS TENUOUS
INTERVENTIOVARASTOJEN OLLESSA VÄHISSÄ YHTEYS MAATALOUSMENOIHIN ON HATARA
See Box 6.
Ks. laatikko 6.
For the annual plan 2008 only
Vuoden 2008 vuotuisen
The current programme has been in application since 1987.
Nykyistä ohjelmaa on toteutettu vuodesta 1987 alkaen.
The initial provisions favoured the financing of the programme usinginterven-tionstocksinline withtheobjectivesofthecommonagricultural policy‘torundownthestockstoanormallevel’15.However,the reform of the CAP in recent years, whereby intervention measures for certain products are being phased out, andthe decrease of existing interventionstockstozero,haveconsiderablyaffectedtheimple-mentation of the programme: the majority of the products now have to be purchased directly onthe market16.
Alkuperäisissä säännöksissä suosittiin ohjelman rahoittamista interventiovarastojen turvinyhteisen maatalouspolitiikan(YMP)tavoitteiden mukaisesti, ”kunnes varastot pienenevät tavanomaiselle tasolle”15. Viime vuosina toteutettu YMP:n uudistus, jonka myötätiettyjentuotteidenkoh-dallainterventiotoimenpiteistäluovutaanvähitellen,janykyisten interventiovarastojen vähentäminen olemattomiin ovat vaikuttaneet huomattavastiohjelmantäytäntöönpanoon:valtaosatuotteistaon nykyään ostettavasuoraan markkinoilla16.
Nevertheless, a tenuous link is still maintained with agricultural expendi-tureinsofar asthe products made availableto deprived persons are stillthosederivedfromagriculturalproductseligibleforinterven-tionstorage. Thiscomplicatesthe management ofthe measure and restricts the choice of products to be distributed.
Hatara yhteys maatalousmenoihin on kuitenkin edelleen olemassa, koska vähävaraisillehenkilöilletarkoitetuttuotteetovatedelleen maataloustuotteita, jotka voidaan laittaa interventiovarastoihin.
Finally, the nature of the aid, i.e. a contribution to alleviate poverty, is difficult to reconcile with the general nature of EU agricultural expenditure, whereby the support is targeted at farmers and/or the farming industry and eligible beneficiaries are entitledtoreceive aspecific amount of aid.
Tämä vaikeuttaa toimenpiteen hallinnointia ja rajoittaa jaettavien tuotteiden valikoimaa.Tuenköyhyydenlieventämiseenliittyvääluonnettaon lisäksi vaikea sovittaa yhteen EU:n maatalousmenojen yleisluonteen kanssa; maatalousmenojen kohdalla tuki kohdistetaan viljelijöille ja/tai maatalousalalleja tukikelpoiset edunsaajat saavat tietyn ennalta määrätyn määräntukea.
sugar was available in intervention and the rest of the products had to be mobilised on the market.
suunnitelman mukaan interventiovarastoista oli saatavilla ainoastaan sokeria ja loput tuotteista oli hankittava markkinoilta.
A forecast published by DG AGRI in July 2007, ‘The Prospects For Agricultural Markets and Income in the European Union’, for the period 2007–2014, is that:—for cereals ‘public stocks would largely disappear in the early projection period’,—sugar is ‘expected to reach balance as from 2010’,—for butter ‘emptied intervention stocks in the first semester of 2007 will remain empty until the end of 2014’ and—for skimmed milk powder (SMP) ‘the market is expected to remain balanced throughout the projection period with no necessity to offer products for intervention buying-in’.
Maatalouspääosaston heinäkuussa 2007 julkaisemassa ennusteessa kaudeksi 2007–2014 (The Prospects For Agricultural Markets and Income in the European Union) todetaan, että:–viljatuotteiden osalta julkiset varastot häviävät suurimmaksi osaksi ennustejakson varhaisvaiheessa–sokerin kohdalla tasapaino saavutettaneen vuonna 2010–voin kohdalla vuoden 2007 ensimmäisellä puoliskolla tyhjennetyt interventiovarastot pysyvät tyhjinä vuoden 2014 loppuun saakka ja–rasvattoman maitojauheen kohdalla markkinoiden odotetaan pysyvän tasapainossa koko ennustejakson aikana eikä tuotteita ole tarpeen tarjota interventio-ostoihin.
The issue of the appropriateness of treating the expenditure for the programme as part of the Common Agricultural Policy has been raised in the Management Committee meetings.
Viljatuotteiden hallintokomitean kokouspöytäkirjat (vuoden 2008 suunnitelman hyväksyminen):Saksa: katsoo, että neuvoston asetus ja soveltamisasetus eivät ole enää keskenään yhdenmukaisia.Alankomaat, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta: eivät halua, että sosiaalitoimia rahoitetaan YMP:n talousarviosta.
Certain Member States who do not participate in the EU food programme have voted against the approval of the annual plansin the recent years considering this aid incompatible withthe CAP’sfocus andtype offinancing17.
Alankomaat: ei myöskään halua, että sosiaalitoimia rahoitetaan yhteisön talousarviosta.
THE SOCIAL OBJECTIVE OF THE MEASUREIS PREDOMINANT
TOIMENPITEEN SOSIAALINEN TAVOITE ON TÄRKEIN
Although the contribution towards the wellbeing of the most deprived citizens was linked to the stabilisation of agricultural markets through the disposal ofinterventionstocks,recent developments meanthat the social aim ofthe measure has become much more predominant.
Vaikka vähävaraisimpien kansalaisten hyvinvoinnin edistämisen ja maa-talousmarkkinoidensääntelynvälilleluotiininterventiovarastojen hävittämisen kautta yhteys, viimeaikaiset tapahtumat osoittavat, että toimenpiteen sosiaalisesta tavoitteesta on tullut entistä paljon merkittävämpi.
As early as 1998, the Commission published an evaluation of the European Community Food Programmes which concluded that the social aspects of the measure were regarded as a more important objective than that as aninstrument of market regulation(see Box 7).Indeed, theevaluationconsideredthattheeffectivenessofthe measurein termsof marketregulation wasdoubtfulsince,ontheonehandin some cases a proportion of the products withdrawn from Community stocks returned indirectly back to intervention and, on the other hand, the measure wasconsiderably moreexpensivethanexportrefunds as a method ofreducingthestructuralsurplus.
Komission Euroopan yhteisön elintarvikeapuohjelmista julkaisemassaarvioinnissatodettiinjovuonna1998,ettätoimenpi-teen sosiaaliset näkökohdat ovat markkinasääntelyvälinettä tärkeämpi tavoite(ks.laatikko 7). Arvioinnissaitse asiassa katsottiin, ettätoi-menpiteen vaikuttavuus markkinasääntelyn kannalta oli kyseenalai-nen,koskajoissakintapauksissaosayhteisönvarastoistaotetuista tuotteistapalautuiepäsuorastiinterventiovarastoonjatoimenpide olilisäksi huomattavasti kalliimpi kuin vientituetrakenteellisen ylijäämän vähentämiskeinona.
COMMISSION’S 1998 EVALUATIONMAIN CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS
KOMISSION VUONNA 1998 TEKEMÄ ARVIOINTIKESKEISET PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
‘The social purpose of the measure is clearly set out in the regulations. […] its usefulness in the context of persistent widespread povertyin Europeis attested bythe charities[…].
”Toimenpiteen sosiaalinen tarkoitus vahvistetaan selkeästi asetuksissa. […] hyväntekeväisyysjärjestöt osoittavat sen olevan hyödyllinen jatkuvan, Euroopassa laajalle levinneen köyhyyden kannalta […].
Whenthe measure was introduced another, admittedly secondary, purpose was to help run down the Community’s huge and costly intervention stocks […].
Kun toimenpide otettiin käyttöön sen toissijaisena tavoitteena oli eittämättä auttaa vähentämään yhteisön valtavia ja paljon kustannuksia aiheuttavia interventiovarastoja […].
The measure can therefore still be regarded as a market regulation instrument’.
Toimenpidettä voidaan täten edelleen pitää markkinasääntelyvälineenä”.
‘The Member States […] are well able to make effective use of the resources […].
Jäsenvaltiot […] pystyvät käyttämään resursseja vaikuttavalla tavalla […].
On the other hand, there is some doubt about the effectiveness of the measure in terms of market regulation. […] in some cases, possibly a large proportion of the products withdrawn from Community stocks returns indirectly to intervention’.
Toisaalta on jokseenkin kyseenalaista, onko toimenpide vaikuttava markkinasääntelyn kannalta. […] joissakin tapauksissa mahdollisesti suuri osa yhteisön varastoista otetuista tuotteista palautuu epäsuorasti interventiovarastoihin”.
‘While there is no doubt that it [the aid] is an efficient instrument of social aid, it is considerably more expensive than export refunds as a method of reducing the structural surplus […]’.
”Siitä ei ole epäilystäkään, että se (apu) ei olisi tehokas sosiaalisen tuen välineenä, mutta rakenteellisen ylijäämän vähentämiskeinona toimenpide on huomattavasti kalliimpi kuin vientituet […]”.
‘[…] in view of Europe’s serious poverty problem and of the unquestionable usefulness of the aid to the needy, continuation of the measure should certainly be recommended and possibly even an increase in the financial resources devoted to it. […] The Council has made it clear […] that the social aspects were regarded as more important than the role of the measure as an instrument of market regulation.’
”[…] Kun otetaan huomioon, miten vakava ongelma köyhyys on Euroopassa ja miten kiistämätön hyödyllinen apu on sitä tarvitseville, on tietysti suositeltava, että tukitoimenpidettä jatketaan ja että siihen tarkoitettuja varoja mahdollisesti jopa lisätään. […] Neuvosto teki selväksi, että […] sosiaalisilla näkökohdilla oli enemmän merkitystä kuin toimenpiteellä markkinasääntelyvälineenä.”
Regulation(EC) No 1234/2007, which consolidated Regulation(EEC) No3730/87,alsoconsidersthescheme‘animportantsocial measure’18.
Asetuksessa(EY) N:o1234/2007,jollakonsolidoidaanasetus(ETY) N:o 3730/87, myös katsotaan, että järjestelmä on ”merkittävä sosiaa- johdanto-osan 18 kappale.