natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sweden should vigorously implement all the Employment Recommendations (EREC), which dealwith employment issues in greater detail.
Ruotsin olisi määrätietoisesti pantava täytäntöön kaikki työllisyyttä koskevat suositukset, joissakäsitellään yksityiskohtaisemmin työllisyyteen liittyviä kysymyksiä.
In order to increase growth potential and ensure the longterm sustainability of public finances, it is especially important for Sweden to ensure an adequatelabour supply in view of the ageing of the population, Sweden is in particular recommended to:
Jotta voidaan lisätäkasvupotentiaalia ja varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, Ruotsin on erityisestivarmistettava riittävä työvoiman tarjonta väestön ikääntyessä. Näin ollen suositellaan erityisesti,että Ruotsi
The fiscal data for 2003 show that the general government deficit was 3.2 per cent of GDP, abovethe 3 per cent of GDP reference value.
Julkisen talouden tilastot vuodelta 2003 osoittavat, että julkisen talouden alijäämä oli 3,2 prosenttiasuhteessa BKT:hen eli yli 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.
The budgetary position deteriorated more than plannedin 2003 due principally to weaker-than-expected direct tax receipts.
Julkisen taloudenrahoitusasema heikkeni ennakoitua enemmän vuonna 2003 pääasiassa siksi, että välittömistäveroista saadut tulot jäivät odotettua pienemmiksi.
In the medium term, both theheadline and cyclicallyadjusted deficits are projected to decline to just below 2 per cent of GDP, inthe context of continuing increases in planned expenditure aimed at addressing past underinvestment by the public sector and under-provision of public services.
Keskipitkällä aikavälillä sekä nimellisen ettäsuhdannekorjatun alijäämän ennakoidaan supistuvan hieman alle 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen,kun julkisen sektorin investointien ja julkisten palvelujen tarjonnan kasvattamiseen suunnattaviamenoja suunnitellaan edelleen lisättävän.
The projected deficit pathdoes not, however, allow a sufficient safety margin to prevent a breach of the 3 per cent of GDPreference value with normal macroeconomic fluctuations.
Ennustettu alijäämäura ei kuitenkaan takaa riittäväävarmuusmarginaalia, jotta voidaan estää se, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylitytalouden normaaleissa suhdannevaihteluissa.
Furthermore, there are risks to thebudgetary projections stemming from the assumed autonomous rise in the revenue ratio.
Lisäksi julkisen talouden ennusteisiin kohdistuuriskejä, jotka johtuvat tulojen ennakoidusta autonomisesta kasvusta.
In the light of these developments, the United Kingdom faces an additional challenge compared tothe 2003 version of the Broad Economic Policy Guidelines, namely to:
Tämän kehityksen perusteella Yhdistyneellä kuningaskunnalla on vuoden 2003 talouspolitiikanlaajojen suuntaviivojen haasteiden lisäksi uusi haaste, joka on:
Strengthen the budgetary position so as to avoid emerging budgetary imbalances
Julkisen talouden rahoitusaseman vahvistaminen, jotta vältetään julkisen talouden joutuminenepätasapainoon
In order to strengthen the budgetary position so as to avoid emerging budgetary imbalances, the United Kingdom is recommended:
Jotta voidaan vahvistaa julkisen talouden rahoitusasemaa ja välttää julkisen talouden joutuminenepätasapainoon, suositellaan, että Yhdistynyt kuningaskunta
in endeavouring to avoid the occurrence of an excessive deficit, to improve the cyclicallyadjusted position to consolidate the public finances, consistent with a budgetary position ofclose to balance or in surplus in the medium term (GL 1).”
pyrkii välttämään liiallisen alijäämän muodostumista; parantaa suhdannekorjattuarahoitusasemaa julkisen talouden vakauttamiseksi, jotta saavutetaan keskipitkällä aikavälillälähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen rahoitusasema (yleinen suuntaviiva 1)."
Continue to improve competition in sectors like the professions, postal services andpharmacies (GL 9);
parantaa edelleen kilpailua esimerkiksi vapaiden ammattien harjoittamisessa, postipalveluissaja apteekkialalla (yleinen suuntaviiva 9),
Monitor closely existing measures to promote R & D (GL 13); and Review and strengthen, where appropriate, policies aimed at improving basic skills in thework force (GL 13).
seuraa tiiviisti nykyisiä toimenpiteitä T & K-toiminnan edistämiseksi (yleinen suuntaviiva 13),jatarkistaa ja vahvistaa tarvittaessa politiikkaa, jolla pyritään parantamaan työvoimanperusammattitaitoa (yleinen suuntaviiva 13).
In order to improve the quality and efficiency of public services, the United Kingdom isrecommended to:
Jotta voidaan parantaa julkisten palvelujen laatua ja tehokkuutta, suositellaan, että Yhdistynytkuningaskunta
In order to strengthen the budgetary position so as to avoid emerging budgetary imbalances,the United Kingdom is recommended:
Jotta voidaan vahvistaa julkisen talouden rahoitusasemaa ja välttää julkisen taloudenjoutuminen epätasapainoon, suositellaan, että Yhdistynyt kuningaskunta
In endeavouring to avoid the occurrence of an excessive deficit, to improve thecyclically-adjusted position to consolidate the public finances, consistent with abudgetary position of close to balance or in surplus in the medium term (GL 1).
pyrkii välttämään liiallisen alijäämän muodostumista; parantaa suhdannekorjattuarahoitusasemaa julkisen talouden vakauttamiseksi, jotta saavutetaan keskipitkälläaikavälillä lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen rahoitusasema (yleinensuuntaviiva 1).
The small economy, with tourism as a mainstay, has shown some resilience in the face of a difficultinternational environment.
Pieni kansantalous, jonka tukipilarina on matkailuala, on osoittautunut varsin joustavaksi vaikeassakansainvälisessä ympäristössä.
At first, steady and high real GDP growth averaging 4.2 per cent for1997-2001 was driven both by domestic demand and continued high growth in tourist arrivals.However, after 11 September 2001 the economy was hit by the slump in tourism linked tointernational terrorist threats, war in Afghanistan and Iraq, and SARS, with the decline continuingin 2003.
Kokonaistuotannon kasvu oli vakaata ja nopeaa, keskimäärin4,2 prosenttia vuosina 1997–2001, ja sen veturina oli aluksi sekä kotimainen kysyntä ettämatkailutulojen merkittävän kasvun jatkuminen. Talouteen on kuitenkin vuoden 2001 syyskuun11. päivän jälkeen vaikuttanut matkailualan taantuma, joka johtuu kansainvälisestä terrorisminuhasta, Afganistanin ja Irakin sodasta sekä SARS-epidemiasta.
Growth therefore more than halved but still reached 2 per cent in 2002 and 2003, supportedby moderate domestic demand.
Taantuminen jatkui vuonna 2003.Tämän vuoksi kasvu on puolittunut, mutta se oli silti 2 prosenttia vuonna 2002 ja 2003.
This is however below potential growth.
Kasvuntukena oli kohtuullinen kotimainen kysyntä Tämä jäi kuitenkin alle kasvupotentiaalin.
The relatively good growth performance was supported by a market economy dominated by theprivate sector and with, inter alia, a highly developed financial and legal system, generally prudenteconomic policies, and a flexible labour market.
Melko nopean kasvun tukena oli yksityissektorin hallitsema markkinatalous, jolle on ominaistamuun muassa pitkälle kehittynyt rahoitus- ja oikeusjärjestelmä, varovainen talouspolitiikka jajoustavat työmarkkinat.
The latter has been operating close to fullemployment and with high participation rates; with unemployment rates fluctuating between 35 percent, Cyprus effectively does not have an unemployment problem.
Työmarkkinoilla on ollut lähes täystyöllisyys ja työvoimaosuus on korkea.Kyproksen työttömyysaste on vaihdellut 3–5 prosentin välillä, joten maalla ei tosiasiallisesti oletyöttömyysongelmaa.
At the same time, the crisis in(mass-) tourism in Cyprus has underlined the increasing economic dependence on this sector, whiletraditional sources of export earnings, particularly within the manufacturing sector, show astructural decline.
Samanaikaisesti matkailualan (massaturismin) kriisi Kyproksella onkorostanut talouden kasvavaa riippuvuutta tästä alasta, sillä vientitulojen perinteisten lähteidenongelmana on rakenteellinen heikkeneminen varsinkin tehdasteollisuuden alalla.
Therefore, Cyprus may have an interest in increasing its diversification towardshigher value added activities.
Tämän vuoksi Kyproksen voi olla hyvä lisätä taloutensa monialaistumista siirtymällä korkeampaa arvonlisäätuottaviin toimintoihin.
To this end, Cyprus may accelerate the transition toward aknowledge-based economy and continue to simplify the business environment.
Kypros voi nopeuttaa siirtymistä osaamistalouteen ja jatkaaliiketoimintaympäristönsä yksinkertaistamista.
A fiscal consolidation plan was introduced in 1999 and revised and extended in following years.However, fiscal performance in 2002 and 2003 slipped again and consolidation was effectivelyabandoned as deficits increased to 4.6 per cent and 6.3 per cent of GDP respectively.
Julkisen talouden vakauttamissuunnitelma laadittiin vuonna 1999, ja sitä tarkistettiin ja laajennettiinseuraavina vuosina. Julkisen talouden rahoitusasema heikkeni kuitenkin uudelleen vuosina 2002 ja2003 ja vakauttamissuunnitelmasta luovuttiin, sillä alijäämä kasvoi 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2002 ja 6,3 prosenttiin vuonna 2003.
Theexpansionary fiscal stance contributed to an increase in domestic demand and a current accountdeficit projected at 4.4 per cent of GDP for 2003.
Elvyttävä finanssipolitiikan viritys johtikotimaisen kysynnän kasvuun ja vaihtotaseen alijäämän ennustettiin olevan 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003.
The government intends to tackle anew the fiscaldeficit for this and following years, thus working towards a more favourable policy mix andsupporting a narrowing of the current account deficit.
Hallitus aikoo puuttua jälleen julkisen talouden alijäämään tänä vuonna jatulevina vuosina. Se pyrkii suotuisampaan politiikkayhdistelmään ja edistämään vaihtotaseenalijäämän supistamista.
Policies in Cyprus should aim at achieving a high degree of sustainable convergence, in particularas regards the consolidation of public finances.
Kyproksen pitäisi pyrkiä kestävän lähentymisen korkeaan tasoon erityisesti julkisen taloudenvakauttamisen osalta.
Both the further consolidation of public financesand management of the increasing tourism dependence need to be supported by policies whichassist in perpetuating the strong growth performance into the medium and long term.
Sekä julkisen talouden vakauttamisen jatkamista että kasvavanturismiriippuvuuden hallintaa on tuettava politiikoilla, jotka auttavat säilyttämään talouskasvunvahvana keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
This requiresin particular a strengthening of the growth and employment base and Cyprus should continue itsfurther transition to a knowledge-based economy. It must be noted that the challenges outlinedbelow are subject to unusual uncertainty as, in the event of reunification, the island’s economicsituation would fundamentally change.
Tämä edellyttää erityisesti kasvun ja työllisyydenlähtökohtien vahvistamista ja Kyproksen olisikin jatkettava edelleen siirtymistään osaamistalouteen.On todettava, että jäljempänä mainittuihin haasteisiin liittyy poikkeuksellisia epävarmuustekijöitä,sillä yhdistymisen myötä saaren taloudellinen tilanne muuttuisi perusteellisesti.
Against this background, Cyprus faces two majorchallenges:
Kyproksella onkaksi keskeistä haastetta:
The original fiscal consolidationplan, introduced in 1999, was revised in 2001 and again in 2002.
Alkuperäistävuonna 1999 laadittua vakauttamissuunnitelmaa tarkistettiin vuonna 2001 ja jälleen vuonna 2002.Tarkoituksena on alijäämän supistaminen 2,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2002mennessä ja julkisen talouden saattaminen tasapainoon vuoteen 2005 mennessä.
It aimed at reducing the deficit to2.0 per cent of GDP by 2002 while reaching fiscal balance by 2005.
Vuoden 2002heikompi kasvu nosti alijäämän kuitenkin 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, alun perinsuunnitellun 2,6 prosentin sijaan.
However, lower growth in2002 brought the budget shortfall to 4.6 per cent of GDP, instead of a previously planned 2.6 percent.
Vuonna 2003 alijäämä kasvoi edelleen, sillä kasvu jatkuivaatimattomana ja veronkierron vuoksi tuloja jäi huomattavasti saamatta.
For 2003 further slippage occurred, linked to continued modest growth and tax avoidance withmarked revenue shortfalls, while spending increased through higher defence outlays andexpansionary measures introduced to offset subdued external demand.
Kulutus kuitenkin kasvoi,kun puolustusmenoja lisättiin ja elvyttäviä toimenpiteitä toteutettiin vaimean ulkoisen kysynnänkompensoimiseksi.
This effectively rendered theconsolidation program defunct, and the government deficit for 2003 reached 6.3 per cent of GDP.
Tämä merkitsi käytännössä vakauttamisohjelman soveltamisen lakkaamista javuonna 2003 julkisen talouden alijäämä kasvoi 6,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
The expansionary fiscal stance contributed to an increase of domestic demand and to a continuedrelatively high current account deficit projected at 4.4 per cent of GDP for 2003.
Elvyttävä finanssipolitiikan viritys johti kotimaisen kysynnän kasvuun, ja melko suurenapysyttelevän vaihtotaseen alijäämän ennustettiin olevan 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna2003.
The governmentintends to tackle anew the fiscal deficit, thus working towards a more favourable policy mix andsupporting a narrowing of the current account deficit.
Hallitus pyrkii jälleen supistamaan julkisen talouden alijäämää suotuisammanpolitiikkayhdistelmän avulla ja tukemalla vaihtotaseen alijäämän supistamista.
To put fiscal consolidation on track againsignificant corrective measures are required. The quality of public finances should improve due to acomprehensive fiscal reform, to be finished by end-2004.
Jotta julkisentalouden vakauttaminen saadaan jälleen käyntiin, tarvitaan merkittäviä korjaustoimenpiteitä.Julkisen talouden tilanteen odotetaan parantuvan kattavan talouspoliittisen uudistuksen avulla, jokaon tarkoitus toteuttaa vuoden 2004 loppuun mennessä.
These reforms will support further deficitreductions and assist in keeping the current account deficit in sustainable territory if private netsaving should become less favourable again.
Uudistuksella tuetaan alijäämän jatkuvaasupistamista ja edistetään vaihtotaseen alijäämän pitämistä kestävällä tasolla, jos yksityisennettosäästämisen olosuhteet muuttuvat jälleen epäsuotuisammiksi.
While tourism accounts for around 15-20 per cent of GDP and employment, the economy hasshown some resilience in the face of a difficult international environment.
Vaikka matkailualan osuus on noin 15–20 prosenttia BKT:stä ja työllisyydestä, maan talous onosoittautunut melko joustavaksi vaikeassa kansainvälisessä tilanteessa.
However, in a longerterm perspective, Cyprus may have an interest to upgrade tourism activities and to develop othervalue added activities.
Pidemmällä aikavälillä Kyproksen kannattaisi kuitenkin nostaa matkailutoiminnan jalostusastetta ja kehittää muitaarvonlisää tuottavia toimia.
In this respect, the Cypriot government has initiated a number of reforms tofacilitate the transition towards a knowledge based economy.
Kyproksen hallitus on käynnistänyt joukon uudistuksia helpottaakseensiirtymistä osaamistalouteen.
Nevertheless the low level of R & Dexpenditure, particularly by the business sector, and the lack of IT related skills may still behandicaps.
T & K-menojen alhainen taso varsinkin yrityssektorilla ja atk-taitojenpuute voivat kuitenkin edelleen haitata kehitystä.
Finally, both e-commerce and the percentage of households with internet access arequite limited.
Lisäksi sähköinen kauppa on melko rajattua ja Internet-yhteyksin varustettujen kotitalouksien osuus on varsin alhainen.
First, the Cypriot economy is dominated by small family enterprises whose expansion may be partly hinderedby access to finance.
Kyproksentaloutta hallitsevat pienet perheyritykset, joiden laajentumista saattavat osittain ehkäistä rahoituksensaamiseen liittyvät ongelmat.
For example, theunbundling of the transmission system operator is still lacking in the electricity market.
Esimerkiksisähkömarkkinoilla siirtoverkon operaattoria ei ole vielä eriytetty.
In November 2003, the regulator for the telecommunications and postal services sectors issued twodecrees advancing but not completing the unbundling of the local loop in these sectors.
Tele- ja postipalvelualansääntelyviranomainen antoi marraskuussa 2003 kaksi säädöstä, joilla edistetään tilaajayhteyksieneriytettyä tarjontaa näillä aloilla, mutta ei toteuta sitä vielä kokonaan.
Finally,barriers to market access remain in air transport and the acquis in the maritime sector still has to befully implemented.
Markkinoille pääsyn esteetovat säilyneet lentoliikenteen alalla ja yhteisön meriliikenteen alan säännöstön täytäntöönpano onvielä kesken.
Meeting the challenges outlined above requires broad structural reforms as they are laid down in thegeneral guidelines (GL) in Part I of the Broad Economic Policy Guidelines.
Edellä kuvattujen haasteiden ratkaiseminen edellyttää laajoja rakenneuudistuksia, joita kuvataantalouspolitiikan laajojen suuntaviivojen osan I yleisissä suuntaviivoissa.
In order to ensure a reduction of the general government deficit on a sustainable basis, Cyprus isrecommended to:
Julkisen talouden alijäämän supistamiseksi kestävällä tavalla suositellaan, että Kypros
reduce the general government deficit in a credible and sustainable way within a multiannual framework in line with the decisions to be taken by the Council in the context of theforthcoming budgetary surveillance exercise (GL 1).
supistaa julkisen talouden alijäämää uskottavalla ja kestävällä tavalla monivuotisissapuitteissa niiden päätösten mukaisesti, joita neuvosto tekee julkisen talouden tulevaanvalvontaan liittyen (yleinen suuntaviiva 1).
In order to increase the diversification of the economy towards higher value added activities,Cyprus is recommended to:
Talouden monipuolistamiseksi siirtymällä korkeampaa arvonlisää tuottaviin toimintoihinsuositellaan, että Kypros
step up efforts to increase the adequacy of skilled human capital, promote R & D andinnovation, in particular in the business sector, and improve conditions to facilitate ICTdiffusion (GL 9, 13).continue to simplify the business and taxation environment (GL 11).
vahvistaa pyrkimyksiä ammattitaitoisen työvoiman riittävyyden lisäämiseksi, edistää T & K-toimintaa ja innovaatioita varsinkin yrityssektorilla ja parantaa edellytyksiä tieto- javiestintätekniikan levittämisen helpottamiseksi (yleiset suuntaviivat 9 ja 13);jatkaa liiketoiminta- ja verotusympäristön yksinkertaistamista (yleinen suuntaviiva 11).
After the economic slowdown of 1997-1998, the Czech Republic’s annual real GDP growthaveraged about 3 per cent, with the exception of 2002 when the country was hit by serious floodsand GDP growth reached only 2 per cent.
Vuosien 1997–1998 taantuman jälkeen Tšekin kokonaistuotannon vuosikasvu oli keskimäärin noin3 prosenttia lukuun ottamatta vuotta 2002, jolloin maassa koettiin vakavia tulvia jakokonaistuotanto kasvoi vain 2 prosenttia.
The HICP inflation reached very low levels (1.4 per centin 2002 and -0.1 per cent in 2003) and the monetary authorities were undershooting the inflationtarget. The growth performance has been underpinned by restructuring efforts supported by theinflow of FDI, but output has not yet fully reached its estimated potential.
YKHI-inflaatio hidastui selvästi 1,4 prosenttiin vuonna2002 ja -0,1 prosenttiin vuonna 2003, mikä alitti rahaviranomaisten inflaatiotavoitteen.Rakenneuudistukset ovat tukeneet kasvun kiihtymistä, jota ovat edistäneet myös ulkomaiset suoratsijoitukset, mutta arvioitua tuotantopotentiaalia ei ole vielä saavutettu.
Considerablerestructuring took place in the banking sector.
Pankkisektorilla on tehtymerkittäviä rakenneuudistuksia.
The restructuring of the banking sector wasaccompanied by substantial fiscal costs as the state took over bad assets in the banks’ balancesheets.
Pankkialan rakennemuutos aiheutti myös merkittäviä julkisiamenoja valtion ottaessa vastuulleen järjestämättömiä omaisuuseriä pankkien taseista.
Moreover, fiscal policy has been until recently somewhat relaxed, causing the generalgovernment deficit to surge.
Lisäksifinanssipolitiikka on ollut viime aikoihin asti suhteellisen löysää, minkä seurauksena julkisentalouden alijäämä on kasvanut voimakkaasti.
The expansionary fiscal stance contributed to a domestic demandboom.
Elvyttävän finanssipolitiikan virityksen vuoksikotimainen kysyntä on kasvanut räjähdysmäisesti.
This, together with growing flows of income in the form of dividends and retained earningsrelated to the increasing stock of FDI, caused the widening of the current account deficit to morethan 6 per cent of GDP.
Tämä yhdessä osinkojen muodossa kasvavientulovirtojen sekä ulkomaisten suorien sijoitusten kasvavaan määrään liittyvien jakamattomienvoittojen kanssa aiheutti sen, että vaihtotaseen alijäämä oli yli 6 prosenttia BKT:stä.
Policies in the Czech Republic should aim at achieving a high degree of sustainable convergence, inparticular as regards the consolidation of public finances.
Tšekin pitäisi pyrkiä kestävän lähentymisen korkeaan tasoon erityisesti julkisen taloudenvakauttamisen osalta.
The economy has been characterised byrelatively low growth in comparison with the other new Member States.
Tšekin talous on kasvanut melko hitaasti muihin uusiin jäsenvaltioihinverrattuna.
Therefore, the furtherconsolidation of public finances needs to be supported by policies which assist in accelerating thegrowth performance into the medium and long term.
Julkisen talouden jatkuvaa vakauttamista on tämän vuoksi tuettava toimilla, jotkaedistävät kasvun kiihtymistä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
This requires, in particular, an effort to tacklethe remaining structural shortcomings, notably in the labour market and in the businessenvironment, and to speed up the transition towards a knowledge-based economy.
Tämä edellyttää jäljellä olevienrakenteellisten ongelmien ratkaisemista erityisesti työmarkkinoilla ja liiketoimintaympäristössäsekä nopeampaa siirtymistä kohti osaamistaloutta.
Against thisbackground, the Czech Republic faces four major challenges:
Tšekillä on neljä keskeistä haastetta:
Urgently ensure a further reduction of the general government deficit on a sustainable basis andthe longterm sustainability of public finances,
Julkisen talouden alijäämän supistamisen jatkaminen nopeasti ja kestävällä tavalla ja julkisentalouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen.
Urgently ensure a further reduction of the general government deficit on a sustainable basis andthe longterm sustainability of public finances
Julkisen talouden alijäämän supistamisen jatkaminen nopeasti ja kestävällä tavalla ja julkisentalouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen
The general government deficit increased from 6.4 per cent of GDP in 2002 to 12.9 per cent of GDP in 20038
Julkisen talouden alijäämä kasvoi 12,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003, kun se oli
In 2003, the government has introduced a fiscal consolidation programme which aims to reduce the general government deficit to 4 per cent of GDP in 2006.
Hallitus hyväksyi vuonna 2003 julkisen talouden vakauttamisohjelman, jossa on asetettu tavoitteeksi julkisen talouden alijäämän supistaminen4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006.
The fiscal consolidation willsupport further deficit reductions and assist in bringing the current account deficit in moresustainable territory if private net saving should become less favourable.
Julkisen talouden vakauttamisella tuetaan alijäämänjatkuvaa supistamista ja vaihtotaseen alijäämän pienentämistä kestävämmälle tasolle siltä varalta,että yksityisen nettosäästämisen olosuhteet muuttuvat epäsuotuisammiksi.
However, improvement in the quality of public finances will largely depend on the implementationof the fiscal reform.
Julkisen talouden kehitys riippuu kuitenkin pääasiassa talousarviouudistusten täytäntöönpanosta.Keskeisen osan uudistuksesta muodostavat instituutionaalinen rakennemuutos sekä keskipitkänaikavälin menokehysten ja tulossuuntautuneiden talousarvioiden käyttöönotto.