natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The practical consequences of such liability (determined by national law!) could be that a territorial authority of one Member State is held responsible for all other members of an EEIG.
Vastuuseen liittyvät seuraamukset (joista määrätään jäsenvaltioiden lainsäädännöissä) voivat siis merkitä, että tietyn jäsenvaltion alue­ja paikallisviranomaisia voidaan asettaa vastuuseen muiden ETEY:n jäsenten toimista.
A second option could aim at reforming more fundamentally the existing EEIG-regulation: The basic approach of this option would be to separate the specific types of economic players currently summarised under Art. 4 of the EEIG-Regulation and to provide them, according to the dominant cooperation features in economic issues that can be observed in practice, with adequate organisational frameworks having an own legal personality.
Toinen vaihtoehto voisi tähdätä nykyisen ETEY­asetuksen edellä esitettyä perusteelli­sempaan uudistamiseen: Tässä vaihtoehdossa periaatteessa tehtäisiin ero nykyisen ETEY­asetuksen 4 artiklassa kokoavasti esitettyjen toimijoiden välillä. Niiden käyttöön asetettaisiin käytännön taloudellisiin kysymyksiin liittyvän yhteistyön pääpiirteiden pohjalta malliltaan asianmukainen organisaatio, joka olisi myös oikeushenkilö.
A modified Regulation on "European Interest Groupings" (EIG) should lay down a number of general provisions that can be inspired by the current EEIG-Regulation and contain specific provisions for each of the different types of groupings:
Muunnetun "eurooppalaisia etuyhtymiä" (ETY) koskevan asetuksen tulisi sisältään nykyiseen ETEY­asetukseen pohjautuvat yleiset säännökset sekä sisältää eri yhtymiä koskevia erityissäännöksiä.
• The first grouping would cover cooperation between private law based entities and other natural persons that are involved in the widest possible range ol' economic and commercial activities (European Interest Grouping for General Economic Affairs, EIG-GEA).
• Ensimmäinen yhtymä kattaisi taloudelliseen ja kaupalliseen toimintaan (laajasti määriteltynä) osallistuvien yksityisoikeudellisten yksiköiden ja muiden luonnollisten henkilöiden yhteistyön (Yleistaloudellinen eurooppalainen etuyhtymä, European Interest Grouping for General Economic Affairs, EIG­GEA).
It would be the framework for the bulk of currently existing EEIGs and implies that they only change their current denomination. • The second grouping would cover cooperation in a broad range of economic issues between all types of public entities (European Interest Grouping for Public Economic Affairs, EIG-PEAi.
Enin osa nykyisistä ETEYstä kuuluisi tähän ryhmään, ja käytännössä muutos merkitsisi ainoastaan niiden nykyisen nimen vaihtumista. • Toiseen yhtymäryhmään kuuluisi monenlaisten julkisten toimijoiden laaja taloudellisiin kysymyksiin liittyvä yhteistyö (Julkistaloudellinen eurooppalainen etuyhtymä, European Interest Grouping for Public Economic Affairs, EIG­PEA).
The provisions should address the specific needs ol' this type of economic cooperation and provide players with the necessary security. • The third grouping would cover cooperation in economic issues between a broad range of public and private law based entities ( European Interest Grouping for Public-Private Economic Partnerships, EIG-PPEP).
• Kolmas yhtymätyyppi käsittäisi taloudellisiin kysymyksiin liittyvän, hyvin erilaisten julkis­ ja yksityisoikeudellisten toimijoiden yhteistyön (Julkisten ja yksityisten toimijoiden taloudellisen kumppanuuden taloudellinen etuyhtymä, European Interest Grouping for Public-Private Economic Partnerships, EIG­PPEP).
This approach would help to stimulate Europeanwide public-private partnerships that are increasingly necessary ■ in order to tackle economic issues transgressing national borders (e.g. crossborder infrastructures based on public-private financing: crossborder transport systems of general interest involving private operators).
Tämä lähestymistapa voisi osaltaan edistää euroopanlaajuista julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuuksia, jotka ovat entistä tarpeellisempia valtiolliset rajat ylittävien taloudellisten kysymysten ratkaisemiseksi (esim. julkisesti ja yksityisesti rahoitetut rajanylittävät perusrakenteet, rajanylittävät yleishyödylliset liikennejärjestelmät, joihin osallistuu myös yksityisiä toimijoita).
This more radical option would have a double advantage: It could address general needs of a broader range of economic players in the Internal Market with regard to project based cooperation and more specifically help those public players willing to engage more intensively in project-based transnational cooperation.
Tämä muita radikaalimpi vaihtoehto tarjoaa kaksinkertaisen edun: se vastaisi yleiseen tarpeeseen laajentaa sisämarkkinoilla hankkeisiin perustuvaan yhteistyöhön osallistuvien taloudellisten toimijoiden kirjoa sekä auttaisi lisäksi niitä julkisia toimijoita, jotka haluavat osallistua hankkeisiin perustuvaan transnationaaliseen yhteistyöhön tiiviimmin.
Both options will however only be "partial" solutions to the particular challenges and problems that public authorities (regions, national governments) involved in transnational cooperation will have to face.
Molemmat vaihtoehdot tarjoavat kuitenkin vain "osittaisen" ratkaisun niihin erityishaasteisiin ja ongelmiin, joita transnationaaliseen yhteistyöhön osallistuvat viranomaiset (alueet, maiden hallitukset) joutuvat kohtaamaan.
This is especially true for the different forms of strategic cooperation and for aspects related to the management of INTERREG III programmes (especially in the field of crossborder and transnational cooperation).
Tämä koskee erityisesti strategisen yhteistyön eri muotoja sekä Interreg III -ohjelmien hallintaan liittyviä näkökohtia (etenkin rajanylittävän ja transnationaalisen yhteistyön osalta).
Truly strategic crossborder and transnational cooperation, but also a more programme orientated and strategic approach to interterritorial cooperation, should allow players to develop a wide range of joint activities in order to tackle all practical issues that significantly concern them.
Aidosti strategisen rajanylittävän ja transnationaalisen yhteistyön lisäksi myös ohjelmasuuntautuneen ja strategisen, alue- ja paikallisyhteisöjen yhteistyöhön tähtäävän lähestymistavan tulisi tarjota toimijoille mahdollisuus kehittää erilaisia yhteisiä toimia niiden keskuudessa huomattavasti huolta herättävien käytännön kysymysten ratkaisemiseksi.
Strategic cooperation of this kind requires that all players involved develop a
Tämäntyyppinen strateginen yhteistyö edellyttää, että kaikki toimijat muodostavat aiempaa laajemman ja pitkäjännitteisemmän näkemyksen "omasta" ympäristöstään.
much larger and longterm orientated vision with regard to "their" environment, which must go beyond purely "economic considerations" and incorporate other important aspects such as social aspects or sustainable development.
Tämän näkemyksen tulee ulottua paljon puhtaasti "taloudellisia kysymyksiä" pidemmälle ja sen tulee sisältää muita sosiaalisten näkökohtien tai kestävän kehityksen kaltaisia tärkeitä seikkoja.
To date, no Europeanwide and directly applicable legal framework instrument exists for strategic cooperation between territorial authorities.
Tähän mennessä ei ole luotu euroopanlaajuista ja suoraan sovellettavaa oikeudellista perusvälinettä alue- ja paikallisviranomaisten strategista yhteistyötä varten.
Whilst European associations seem to operate quite satisfactorily on the ground of national legal provisions (associative law), other forms of strategic cooperation are only partially stabilised by adequate legal framework conditions.
Samalla kun eurooppalaiset järjestöt vaikuttavat toimivan täysin tyydyttävästi, kulloiseenkin maakohtaiseen lainsäädäntöön perustuen (yhteisölainsäädäntö), muuntyyppinen strateginen yhteistyö pystyy hyötymään riittävän oikeudellisen kehyksen tarjoamasta vakaudesta vain osittain.
Numerous legal instruments have been drafted for crossborder cooperation (different multilateral or bilateral international agreements), but strategic interterritorial or transnational cooperations still lack stable framework conditions.
Rajan ylittävää yhteistyötä varten on suunniteltu lukuisia oikeudellisia välineitä (erilaisia monenvälisiä ja kahdenvälisiä kansainvälisiä sopimuksia), mutta strategisen alue- ja paikallisyhteisöjen tai transnationaalisen yhteistyön osalta sen kaltainen vakaa perusta vielä puuttuu.
If further development of transEuropean cooperation is expected to take place, priority must be given to the creation of an adequate legal framework instrument that would considerably enhance the emergence of a strategic approach to crossborder, transnational and interregional cooperation like as it is outlined above.
Mikäli euroopanlaajuisen yhteistyön halutaan kehittyvän edelleen, on etusijalle asetettava tarkoituksenmukaisen oikeudellisen perusvälineen luominen. Kuten edellä hahmoteltiin, lisäisi kyseinen väline huomattavasti strategista suhtautumista rajanylittävään, transnationaalisen ja alueiden väliseen yhteistyöhön.
This instrument should provide for a solution generally applicable throughout the entire European Union in order to eliminate obstacles that are a result of
Sen tulisi tarjota kautta unionin sovellettavissa oleva yleisratkaisu niiden esteiden poistamiseksi, jotka johtuvat
• lacking adequate legal framework conditions in some categories of cooperation (e.g. transnational and interterritorial cooperation).
• riittävien oikeudellisten perusedellytysten puuttumisesta joidenkin yhteistyömuotojen kohdalla (esim. transanationaalinen ja alueja paikallisyhteisöjen välinen yhteistyö).
• inadequate solutions currently available at Community level (EEIGs).
• yhteisötasolla tarjolla olevien nykyisten ratkaisujen riittämättömyydestä (ETEY)
• the diversity and heterogeneity of already existing (but partial) approaches to crossborder cooperation (e.g. bilateral and multilateral interstate agreements).
• rajanylittävään yhteistyöhön (osittain) sovellettavien lähestymistapojen keskinäisistä eroista ja heterogeenisyydestä (esim. valtioiden väliset kahdenväliset ja monenkeskiset sopimukset).
On lhe ground of these observations, it is suggested that the Community draws up and adopts a flexible legal framework instrument providing for the creation of specific "European Cooperation Areas" (ECA).
Näiden huomioiden perusteella onkin paikallaan esittää, että yhteisö laatii ja hyväksyy joustavat oikeudelliset perusvälineet, jotka mahdollistavat erityisten "eurooppalaisten yhteistyöalueiden" (ECA) luomisen. Ne koostuvat määrätarkoitukseen suuntautuneista
These ECA are constituted as purpose-orientated entities with their own legal personality governed by Community law.
kokonaisuuksista, jotka ovat itsenäisiä yhteisön oikeuden piiriin kuuluvia oikeushenkilöitä.
The legal framework instrument would lay down flexible outline provisions applicable throughout the entire Community in order to allow for the setting up of ECAs either in the field of strategic crossborder, transnational or interterritorial cooperation.
Oikeudellisella perusvälineellä tulisi määritellä joustavat perussäännökset, jotka koskisivat koko yhteisöä. Tavoitteena tulisi olla. että eurooppalaisia yhteistyöalueita voitaisiin perustaa strategista rajanylittävää. transnationaalista tai alueja paikallisyhteisöjen yhteistyötä varten.
We must however recognise that implementing an ECA-initiative will necessitate considerable changes in national public law.
On kuitenkin myönnettävä, että ECA-aloitteen toimeenpano edellyttää huomattavia julkisoikeudellisia muutoksia maittain.
It would therefore represent a step forward in the process of "Europeanisation" of national public/administrative law. which consists of various dynamic and mutually interdependent sub-trends.7'" This process has nowadays reached a critical point, where further steps towards integrating public/administrative law will generally have to be
Näin ollen se olisi askel kansallisen ja useista dynaamisista ja toisistaan riippuvista "alasuuntauksista" koostuvan julkis-ja hallinto-oikeuden "eurooppalaistamisessa"75". Tässä prosessissa on nyt saavutettu kriittinen piste, jonka vuoksi julkis- tai hallinto-oikeudellisen integraation edistämistä tulee tarkastella seuraavista kahdesta näkökulmasta751:
• Further integration can generally enhance Europeanwide administrative centralisation or lead to a "uniformisation" of long-standing, well-established and culturally rooted national administrative traditions. • Further integration can also be a source for positive "renewal" of public law. which also can favour a more task-adapted evolution of administrations in Member States.
Vastustuksen torjumiseksi olisi hyödyllistä ja loogista pohtia mahdollisuutta luoda eurooppalaiseen yhteistyöalueeseen pohjautuva yhteisön oikeusväline, joka täydentäisi muita käynnissä olevia prosesseja, jotka kaikki tähtäävät yhdentymiseen liittyvien ja yhteisöllisyyteen perustuvien tärkeimpien näkökohtien uudelleenmuotoiluun:
In either case, one can expect that Member States will certainly be reluctant to make significant concessions in this traditional domain of national sovereignty (but not only them!).
Yhteistyöaluetta koskeva oikeuskehys on erityisen merkittävä, mikäli strategista rajanylittävää. transnationaalista tai alueidenvälistä yhteistyötä on tarkoitus pitää yhteisön tiettyjen tehtävien kohdalla sovellettavina "vertikaalisen hajauttamisen" puitteina757.
There are at least three processes: ( I ) Direct changes of national public/administrative law due to Community legislation.
Prosesseja on vähintään kolme I) yhteisen lainsäädännöstä johtuen kansalliseen julkis ja hallinto oikeuteen tehtävät suorat muutokset.
(2) Control ol' indirect/delegated application of Community law by national administrations through specific Community prescriptions. (3) Adoption of European "European standards" within national public/administrative law. also in areas characterised by autonomy. —"'' Schwarze. J. (Hrsg): Das Verwaltungsrecht unter Europäischem Einfluß. Zur Konvergenz der mitgliedstaatlichen Verwaltungsrechtsordnungen in der Europäischen Union. Baden-Baden. 1996.
2) yhteisön erityismääräyksiin perustuva yhteisen säädösten suora tai välillinen jäsenvaltioiden hallinnon suorittama soveltaminen 3) unioninlaajuisten "yhteisön standardien" hyväksyminen osana kansallisia julkis- tai hallinto-oikeutta, myös nykyään tyypillisesti itsenäisillä aloilla.
In order to overcome such objections, it would not only be useful, but also logical, to consider the creation of a Community legal instrument on ECA as a contribution to other ongoing parallel processes, which all aim at re-shaping essential aspects ol' the Communitybased process of European integration:
• Euroopan aluesuunnittelun ja aluekehityksen suuntaviivojen (ESDP) toteuttaminen käytännössä: Valtioiden rajanylittävällä yhteistyöllä on ratkaiseva asema Euroopan aluesuunnittelun ja aluekehityksen suuntaviivat ­asiakirjan ja siihen liittyvien poliittisten vaihtoehtojen käytännön toteuttamisessa.
• Promoting new forms of European governance: Within this larger framework, transEuropean cooperation can particularly contribute to build the European public space, to help the Commission in devising/implementing policies, to design desirable forms of "vertical decentralisation" or to adapt the policy making process and to practically realise the policy options of the ESDP for a balanced development ol' the EU-territory (See: Section 11.1).
Vaikka asiakirjassa suositellaan "aluekehitysyhteistyölle kolmea päätasoa" (yhteisö­, transnationaalinen sekä alue­ja paikallistaso), siinä myös korostetaan rajanylittävän ja alue­ ja paikallisyhteisöjen yhteistyön merkittävää osuutta.
The ECA-initiative should therefore be considered a specific approach within a new model for European governance that allows to fully exploiting these potential contributions.
Joitain asiakirjassa esitettyjä yhteistyötoimia voidaan toteuttaa nykyisten rakenteiden osana (esim. visiointi rajanylittävissä ja transnationaalisissa rakenteissa, suunnitelmien koordinointi valtioidenvälisissä aluesuunnittelukomissioissa), mutta osa niistä varmasti vaatii paljon vakaamman yhteistyöperustan. mikäli euroopanlaajuisesti halutaan saada aikaan huomattavaa edistystä.
The legal framework instrument on ECA is of particular importance if strategic crossborder, transnational or interregional cooperation schemes should be considered an operational framework for a "vertical decentralisation"7'7 of specific Community tasks.
Luovuttamatta aluesuunnitteluun liittyvää kansallista toimivaltaa, tulisi eurooppalaista yhteistyöaluealoitetta pitää "välineenä", joka mahdollistaa aluesuunnittelussa kauaskantoiset yhteistyömuodot.
The ECA initiative would then allow local and regional authorities to establish sufficiently solid cooperation structures having an own legal personality.
Myös yhteisiä aluesuunnittelukonsepteja tai alakohtaisia suunnittelumalleja, rajanylittäviä maan­käyttösuunnitelmia tai koordinoituja transnationaalista maankäyttösuunnitelmia, joihin liittyy vesivarojen säästävä hallinta sekä liikenteen integroidun perusrakenteen kehittämistä ja jopa rajanylittävän tai transnationaalisen alueellisen ja paikallisen vaikutuksen arviointia, tulisi harkita.
• The practical application of the European Spatial Development Perspectives (ESDP): Cooperation beyond national borders plays a crucial role in practically applying the ESDP and its policy options.
• Tuleva hallitustenvälinen konferenssi (HVK) sekä unionin laajentumisen koheesiolle asettama haaste: Kuten valtioiden ja hallitusten päämiehet Nizzan huippukokouksessa päättivät, tuleva HVK (joka alkaa vuonna 2004) päättää myös Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden välisestä entistä täsmällisemmästä ja paremmin läheisyysperiaatetta heijastavasta vallanjaosta75'.
Even if the document recommends three "main levels for spatial cooperation" (Community level, transnational level, regional/local level), it also highlights the important contribution of crossborder and interterritorial cooperation.
Tuleva HVK joutuu erittäin toden­näköisesti harkitsemaan muutoksia myös perustamissopimuksen nykyisiin, yhteisön koheesiopolitiikkaa koskeviin määräyksiin (luku XVII, 158­162 artiklat).
Some cooperative measures suggested in the document may be carried out within the framework of existing structures (e.g. preparation ol' visions by crossborder or transnational structures: coordination of plans by inter governmental spatial planning commissions), but others will certainly require a much more solid base for cooperation if significant progress is expected to take place throughout Europe.
Muutokset voivat olla tarpeen unionin laajentumisen koheesiolle asettaman haasteen vuoksi sekä asianmukaisten toimijoiden välisen uuden vastuunjaon toteuttamiseksi.
Without eliminating national powers as regards spatial planning. the ECA-initiative should therefore be considered a "tool" that makes it possible to implement far-reaching forms of cooperative spatial development policy.
Tässä laajahkossa yhteydessä "Eurooppalainen yhteistyöalue" ­aloitetta tulisi myös pitää horisontaalisena, mutta hajautettuna välineenä, joka palvelee EU:n uutta koheesiopolitiikkaa, joka tarjoaa puolestaan perusvaihtoehdon perinteiselle "yhteisön työkalupakille" (rakennerahastot, Sapard, Pasi, Phare, Tacis jne.).
Consideration could be given to joint spatial planning concepts or sectoral planning schemes, to crossborder land use plans or coordinated transnational land-use plans that incorporate prudent management of water resources and the development of integrated transport infrastructures, or even of the adoption of procedures for crossborder/transnational territorial impact assessment.
Näiden melko yleisluonteisten pohdintojen jälkeen on tarpeen tarkastella eräitä olennaisia oikeudellisia kysymyksiä, joihin tämän kaltaisen aloitteen kohdalla törmätään, sekä hahmotella aiempaa yksityiskohtaisemmin avaintekijöitä, jotka on sisällytettävä joustavaan yhteisön perusvälineeseen.
Articles 158-162).
235 artikla) soveltaminen ei ole mahdollista.
Such changes may become necessary due to the cohesion challenge of an enlarged European Union and in order to implement a new allocation of responsibilities amongst the relevant players.
Jälkimmäinen vaihtoehto edellyttäisi melko täsmällisen perustelun laatimista, jotta vältyttäisiin ristiriidalta toissijaisuus­ eli läheisyysperiaatteen (5 artikla) kanssa754.
Within this larger context, the ECA-initiative should also be considered a
Ainoa mahdollinen ratkaisu riittävän oikeudellisen perustan etsimisessä olisi hyödyntää EYn
According to lhe Commission, "vertical decentralisation" involves more sharing ol' responsibilities with national, regional and local authorities, in particular on Community policies with a strong territorial impact.
On kuitenkin epärealistista odottaa, että tämän "uudelleenmäärittelyn" myötä myös alue­ja paikallisviranomaisien toimivalta unionissa yhdenmukaistettaisiin.
Such vertical decentralisation could be based on ..contracts of agreed objectives" between the Union (represented by the Commission) and authorities with a regular or management capability and a larger degree of autonomy in the choice of means.
Jäsenvaltioiden välillä tulee siis jatkossakin ilmenemään monimuotoisuutta.
- it is however unrealistic lo expect of this "redefinition" that the powers of territorial authorities will be harmonised throughout Europe. Diversity will therefore continue to exist between Member Slates.
Myös tässä tapauksessa olisi kuitenkin jälleen vaikea löytää EY­sopimuksesta sopivia tavoitteita ja päämääriä, jotka mahdollistaisivat toimeenpanon ilman virallista toimivaltaa.
horizontal but decentralised instrument for a new EU-cohesion policy, which offers a basic alternative to the traditional "Community support tool box" (Structural Funds, SAPARD, PASI, PHARE, TACIS etc.).
koheesiopolitiikkaa koskevan XVII luvun määräyksiä.
The latter option would necessitate the elaboration of a rather precise justification in order to avoid conflicts with the subsidiarity principle (Article 5).7 < 4 The only solution to the problem ol' finding an adequate legal base would be to make use of' a provision within Title XV11 on the EC's Cohesion policy. The third paragraph of Article 159 ("If specific actions prove necessary outside the Funds...") could be a legal basis that may allow immediate action with regard to a legal framework initiative on ECA as proposed above.
Perustamissopimuksen 159 artiklan kolmas kohta ("Jos rahastojen ulkopuoliset erityistoimet osoittautuvat tarpeellisiksi...") voisi muodostaa sellaisen oikeudellisen perustan, joka voisi mahdollistaa välittömät toimet edellä ehdotetun mukaisesti eurooppalaisen yhteistyöaluealoitteen oikeudellista kehystä ajatellen.
If the current Treaty provisions do not allow for establishing a Community framework instrument, the second essential problem is that an adequate legal base has to be specifically introduced into the Treaty.
Sen lisäksi, että perustamissopimuksen määräykset eivät nykyisellään mahdollista yhteisön puitevälineen perustamista, muodostaa toisen keskeisen ongelman se, että riittävä oikeudellinen perusta on sisällytettävä perustamissopimukseen.
The most appropriate opportunity for such an initiative would be the forthcoming IGC.
Sopivimman mahdolli­suuden tähän voisi tarjota tuleva HVK.
A general disadvantage of this option is its highly speculative "success rate" (negotiations between Member States will focus on strategic priories and tend to eliminate issues of "minor importance") and the risk, that even if changes are adopted, practical improvements would not come into effect for a long time at the (earliest in 2007/2008).
Tämän vaihtoehdon yleisheikkoutena on sen toteutumisen melkoinen epävarmuus (jäsenvaltioiden neuvotteluissa keskitytään yleensä ensisijaisiin strategisiin tavoitteisiin samalla, kun "vähemmän tärkeät" aiheet poistettaan esityslistalta) sekä vaara, että vaikka muutokset hyväksyttäisiinkin, alkavat parannukset vaikuttaa käytännössä vasta pitkän ajan kuluttua (aikaisintaan vuosina 2007­2008).