natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall progress depends on making the most of thesynergies betweentheseinstruments;for example, newly constructedcross-borderrailinfrastructure may not befully usedifthe marketfortrans-Europeanservicesthereonis not properly developed.
Yleinenedistyminenriippuusiitä,kyetäänkö välineiden keskinäinen synergia hyödyntämään optimaalisesti; esimerkiksi uudelleen rakennettuja rajojen välisiä rautatieinfrastruktuureja ei välttämättä hyödynnetä täysimääräisesti, mikäli niihin liittyviä Euroopan laajuisia palveluita ei ole kehitetty asianmukaisesti.
FORECAST PASSENGER TRANSPORT GROWTH EU2519982020
HENKILÖLIIKENTEEN KASVUENNUSTE: EU25­19982020
Railway
Junaliikenne
Passenger car
Henkilöautoliikenne
Source: Keep Europe Moving, ASSESS, DG Transport and Energy, Annex II, pp. 35-36.
Lähde: Keep Europe Moving, ASSESS, energian ja liikenteen pääosasto, liite II, sivut 35–36.
EU POLICY GOALS ANDINSTRUMENTSIN RESPECT OF RAILWAYS
RAUTATIEALAA KOSKEVAT EU:N TOIMINTAPOLIITTISET TAVOITTEET JA VÄLINEET
Developing rail infrastructure
Rautateiden infrastruktuurin kehittäminen
Opening the rail transport market to competition
Rautatieliikennemarkkinoiden avaaminen kilpailulle
Improving interoperability and safety
Yhteentoimivuuden ja turvallisuuden parantaminen
EU legislative instruments
EU:n lainsäädäntövälineet
Council Directive on the development of the Community’s railways (1991) o TEN-T Priotity Projects are the main targeting mechanism: o separation of formerly integrated railway companies into national railway infrastructure managers and railway undertakingso establishement of rail industry regulatory bodies
Neuvoston direktiivi yhteisön rautateiden kehittämisestä (1991) o perustuvat Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevaan politiikkaan sekä koheesiopolitiikkaan o aiemmin yhdistettyjen rautatieyhtiöiden jakaminen kansallisiin rataverkon infrastruktuurin haltijoihin ja rautatieyrityksiino rautatiealan sääntelyelinten perustaminen o tukea kohdennetaan pääasiassa Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevien ensisijaisten hankkeiden avulla:
First railway package (2001)
Ensimmäinen rautatiepaketti (2001)
•revised list of 30 Priority Projects dened in 2004 o opening the international freight marketo clarication of the formal relationship between the State, infrastructure manager and railway undertakingso licensing of freight operatorso capacity allocation and infrastructure charging
• vuonna 1993 määritettiin14 Essenin hanketta o kansainvälisten tavaraliikennemarkkinoiden avaamineno valtion, rataverkon haltijan ja rautatieyritysten välisen muodollisen suhteen selkiyttämineno toimiluvan myöntäminen tavaraliikenteen harjoittajille o kapasiteetin jakaminen ja infrastruktuurin käyttömaksut
Second railway package (2004) o common approach to rail safetyo interoperability of the highspeed and conventional rail systemso opening of international freight services on the entire network from 1 January 2007o establishment of the European Railway Agency
Toinen rautatiepaketti (2004) o yhteinen lähestymistapa rautateiden turvallisuuteeno suurnopeuskäyttöön tarkoitettujen ja tavanomaisten rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuso kansainvälisten tavaraliikennepalveluiden avaaminen koko verkoston alueella 1. tammikuuta 2007 alkaeno Euroopan rautatieviraston perustaminen
Third railway package (2007) o opening of international rail passenger services market from January 2010o certication of train crewso rail passengers’ rights and obligations
Kolmas rautatiepaketti (2007) o kansainvälisten henkilöliikennepalvelumarkkinoiden avaaminen tammikuusta 2010 alkaeno junahenkilöstön hyväksyminen o matkustajien oikeudet ja velvollisuudet
1 Council Directive 91/440/EEC of 29 July 1991 on the development of the Community’s railways (OJ L 237,
1 Neuvoston direktiivi 91/440/ETY, annettu 29 päivänä heinäkuuta
EU legislation in 19911 required integrated railway companies to be separatedinto nationalrailinfrastructure managers(‘IMs’) and railway undertakings(‘RUs’).It also required that national railindustryregulatory bodies beset uptosupervisetherail market at nationallevel.
EU-lainsäädännössä vuodelta 19911 edellytettiin yhdistettyjen rautatieyhtiöidenjakamista kansallisiin rataverkoninfrastruk-tuurin haltijoihinja rautatieyrityksiin. Lainsäädännössä edellytettiin niinikään, että kansallisten rautatieliikennemarkkinoiden valvontaa varten on perustettavakansallisiarautatiealan sääntelyelimiä.
Since2001,EUdirectiveshavebeenpulledtogetherinso-calledrailway ‘packages’ addressingaspects of market open-ing,interoperabilityandsafety which haveto betransposed into nationallegislationandimplemented by Member States (see Figure 4for a summary of EUlegislativeinstruments and Annex I for detailedreferencesthereto).
Vuodesta 2001alkaen EU-direktiivit onkoottu niinkutsuttui-hinrautatiealan”paketteihin”,jotkakoskevat markkinoiden avaamiseen,yhteentoimivuuteenjaturvallisuuteenliittyviä näkökohtia(ks. kaavio 4,jossa esitetään yhteenveto EU:n lainsäädäntövälineistä ja liite I, joka sisältää yksityiskohtaiset viittaukset säädöksiin).
Common technical standards have beenformalised at EUlevel through Technical Specifications for Interoperability (‘ TSIs’), which include, inter alia, standards regarding the European Rail Traffic Management System(‘ERTMS’)(see Box 1).
EU:n tasolla on vahvistettu virallisesti yhteiset yhteentoimivuuden tekniset eritelmät, joihin kuuluvat esimerkiksi Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää(ERTMS) koskevat standardit (ks. laatikko 1).
The task of developing TSIs has been delegated bythe Commissionto the European Railway Agency(see Annex II for a summary of published TSIs).
Komissio on siirtänyt yhteentoimivuutta koskevien teknisten standardien kehittämisen Euroopan rautatieviraston tehtäväksi (ks. liite II, joka sisältää yhteenvedon julkaistuista yhteentoimivuudenteknisistä eritelmistä).
EUROPEAN RAIL TRAFFIC MANAGEMENT SYSTEM
EUROOPAN RAUTATIELIIKENTEEN HALLINTAJÄRJESTELMÄ­ERTMS
ERTMS seeks to contribute to the creation of a seamless European railway system by replacing the different national train control systemsin Europe.It alsofacilitates high speed rail transport, allowsfor increased capacity on rail lines and improves safety.
Järjestelmän tarkoituksena on edesauttaa saumattomasti toimivan Euroopan rautatieliikennejärjestelmän luomista korvaamalla erilaiset kansalliset junanhallintajärjestelmät Euroopassa. Järjestelmä myös helpottaa suurnopeusjunaliikennettä, mahdollistaa rautatieliikennekapasiteetin lisäämisen ja parantaa turvallisuutta.
Several Commission Decisions, including regarding the ERTMS deployment plan2, require that newly constructed lines are equipped with ERTMS and that certain corridors are so equipped by specific dates.
Useissa, esimerkiksi Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönottosuunnitelmasta2 annetuissa komission päätöksissä edellytetään, että uudelleen rakennetuilla rautatielinjoilla sovelletaan Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää ja että tietyillä liikennekäytävillä järjestelmä on käytössä tietystä päivämäärästä lähtien.
500 million euro out of a total budget for TEN-T of 8 billion eurointhe period 2007-2013 was earmarkedto supportthe adoption of ERTMS byrailway undertakings and infrastructure managers.
Euroopan laajuisen liikenneverkon kokonaismäärärahat kaudella 2007–2013 olivat 8 miljardia euroa, joista 500 miljoonaa euroa sidottiin tukeen, jota suunnat-tiinrautatieyrityksillejarataverkon haltijoille niiden ottaessa käyttöön Euroopanrautatieliikenteen hallintajärjestelmää.
2 Commission Decision 2009/561/EC of 22 July 2009 amending Decision 2006/679/EC as regards the implementation of the technical specication for interoperability relating to the control-command and signalling subsystem of the transEuropean conventional rail system (OJ L 194, 25.7.2009, p. 60).
2 Komission päätös 2009/561/EY), tehty 22 päivänä heinäkuuta 2009, päätöksen 2006/679/EY muuttamisesta Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus, hallinta- ja merkinantoosajärjestelmään liittyvän yhteentoimivuuden teknisen eritelmän käyttöönoton osalta (EUVL L 194, 25.7.2009, s. 60).
PROJECTS
EUROOPAN
The Treaty provides for the EU to promote theinter-connection andinter-operability of national networks3. The transEuropean
3 Euroopan yhteisön perustamissopimus (1992), 154 artikla.
Article 154. TransEuropean networks exist in the fields of transport, telecommunications and energy.
Euroopan laajuiset verkot ovat olemassa liikenteen, televiestinnän ja energian aloilla.
4 Decision No 884/2004/EC of the European Parliament and
laajuisenliikenneverkon yhteydessä on määritetty pääasialliset liikennereitit,joiden perusteella rautateideninfrastruktuuriin tarkoitettua EU:ntukea on kanavoitu.
of the Council of 29 April 2004 amending Decision No 1692/96/EC on Community guidelines for the development of the TransEuropean Transport network (OJ L167, 30.4.2004, p. 1).
4 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 884/2004/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi tehdyn päätöksen N:o®1692/96/EY muuttamisesta (EUVL L 167, 30.4.2004, s. 1).
5 Green Paper TEN-T: A policy review: Towards a better integrated TransEuropean transport network at the service of the common
5 Vihreä kirja – Euroopan laajuinen liikenneverkko: Katsaus politiikkaan®– Integroidumpi Euroopan laajuinen liikenneverkko yhteisen liikennepolitiikan tueksi, KOM(2009) 44 lopullinen, 4.2.2009.
Of particular importance are the Priority Projects which,ini-tiallyidentifiedfollowing the Essen European Councilin 1993, were definedin order to further concentrate EUinvestments on the mostimportant axes.
Ensisijaiset hankkeet ovat erityisen tärkeitä; ensisijaisten hank-keidenkäsite määriteltiinalun perin Essenissä vuonna 1993 järjestetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen perusteella.
Since 2004,thelist hasincreasedto 30 Priority Projects(19 of whichrefertorailtransport) which has been enshrinedin TEN-T guidelines4.
Vuodesta2004alkaenlistaon laajentunutsiten, että ensisijaisia hankkeita on nyt 30(joista 19liittyy rautatieliikennealaan); hankkeet on kirjattu Euroopan laajuistaliikenneverkkoa koskeviin suuntaviivoihin4.
Thislist wasinformed by the recommendations of a High Level Group chaired by former Commissioner Karel Van Miert (see Figure 5 for a summaryofthe main milestonesinthedevelopmentofthe TEN-T network and the Priority Projects and Annex III for alist of the Priority Projects).
Listanlaa-dinnassa hyödynnettiin korkean tason työryhmän suosituksia; työryhmää johti entinen komission jäsen Karel Van Miert(ks. kaavio 5, joka sisältää tiivistelmän Euroopan laajuisen liikenne-verkonja ensisijaisten hankkeiden keskeisistä kehitysvaiheista, ja liite III, jossa onluetteloitu ensisijaiset hankkeet).
Box 2 shows sources of finance for the Priority Projects.
Laatikossa 2 esitetään ensisijaisten hankkeidenrahoituslähteet.
In 2009, the Commission initiated a broad review of TEN-T policyin whichfuture political and economic challenges such as the achievement of climate change objectives,further eco-nomicgrowth,economicandsocialcohesionas wellasthe strengthening of Europe’sinternational role were considered5.
Vuonna 2009 komissio käynnisti laaja-alaisen Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan politiikantarkistuksen,jonka yhteydessäarvioitiinesimerkiksiseuraavanlaisiatulevia po-liittisiaja taloudellisia haasteita:ilmastonmuutostavoitteiden saavuttaminen,talouskasvunlisääminen,taloudellinenjaso-siaalinen koheesio sekä Euroopan kansainvälisen aseman vahvistaminen5. Komissio esitti Euroopanlaajuisenliikenneverkon tuleviakehitysvaihtoehtoja.
The Commission proposed optionsforfuture TEN-T development withaviewtopreparinga majorlegislativeproposal, including arevision ofthe TEN-T guidelines.
Tavoitteena olivalmistellalaaja lainsäädäntöehdotus,jonka yhteydessätarkistetaan myös Eu-roopanlaajuiseenliikenneverkkoon sovellettavat suuntaviivat.
SOURCES OF FINANCE FOR THE PRIORITY PROJECTS
ENSISIJAISTEN HANKKEIDEN RAHOITUSLÄHTEET
According to recent estimates, up to 2007 126,35 billion euro had already been invested on the Priority Projects, 154 billion euro was expected to be invested between 2007 and 2013, with 119 billion euro still to be invested thereafter.
Viimeaikaisten arvioiden mukaan ensisijaisiin hankkeisiin oli vuoteen 2007 mennessäinvestoitujo 126,35®miljardia euroa; vuosien 2007 ja 2013 välisenä aikana oli määrä investoida 154 miljardia euroa, ja mainitun ajanjakson jälkeen vielä 119 miljardia euroa.
Member States’ own national budgets account for 66 % of the total invested on the Priority Projects between 1996 and 2013 (see Table 1).
Jäsenvaltioiden omin talousarviovaroin katetaan 66 prosentin osuus ensisijaisiin hankkeisiin vuosien 1996 ja 2013 välisenä aikana investoitavasta kokonaismäärästä (ks. taulukko 1).
MILESTONESIN THE DEVELOPMENT OF THE TENT NETWORK AND PRIORITY PROJECTS
EUROOPAN LAAJUISEN LIIKENNEVERKONJA ENSISIJAISTEN HANKKEIDEN KESKEISET KEHITYSVAIHEET
The socalled ’Essen Projects’ were included in the first formal TEN-T guidelines.
Essenin hankkeet sisällytettiin ensimmäisiin virallisiin Euroopan guidelines.
Sources offundingfor the 30 Priority Projects(except Galileo) includingrailtransport, aresummarisedin Table 16.
Taulukossa 1 esitetään 30 ensisijaisen hankkeen(Galileo-han-kettalukuun ottamatta)rahoituslähteet6.
Railinfrastructure sections cofinanced by the EU under TEN-T and Cohesion Policyare based on national proposalsandim-plemented by nationalauthorities.
Rautateiden infrastruktuurin osuudet, joita EU osarahoittaa Euroopanlaajuisenliikenneverkonja koheesiopolitiikan avulla, perustuvat kansallisiin ehdotuksiinja kansalliset viranomaiset vastaavat niiden täytäntöönpanosta.
Thereare differentaward andselection proceduresforthesetwoschemesatthe Commission.
Komissio soveltaa näihin kahteen erityyppisiä myöntämis-ja valintamenettelyjä.
Parliament and of the Council of 20 June 2007 laying down general rules for the granting of Community financial aid in the field of the transEuropean transport and energy networks (OJ L 162, 22.2.2007, p. 1).
6 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 680/2007, annettu 20 päivänä kesäkuuta®2007, yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla (EUVL L 162, 22.6.2007, s. 1), 17®artikla.
Every two years the Commission is required to submit a report on TEN-T activities.
Komission on raportoitava Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevista toimista kahden vuoden välein.
Whilst generally providing a sound description of the current situation, the audit revealed that the Commission’s May 2008 report contained inaccuracies in the figures presented regarding historic investments.
Tarkastuksessa kävi ilmi, että komission toukokuussa 2008 julkaisema raportti antoi yleisesti ottaen vakaan kuvan nykytilanteesta, mutta sisälsi kuitenkin epätarkkoja lukumääräisiä tietoja aiemmista investoinneista.
FUNDING SOURCES FORINVESTMENTSIN THE 30 PRIORITY PROJECTSEXCLUDING GALILEO, 19962013
ENSISIJAISTEN 30 HANKKEEN RAHOITUSLÄHTEET ­GALILEOHANKETTA LUKUUN OTTAMATTA 19962013
EU grants
EU:n avustukset
Other sources (national)
Muut (kansalliset) lähteet
The Court noted the dierence in overall investments in the period 2007-2013 of 154 billion euro to 151 billion euro reported by TEN-T Priority Project Progress report.
Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että kauden 2007–2013 kokonaisinvestointien määrä (154 miljardia euroa) poikkesi Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan ensisijaisen hankkeen väliraportin tiedoista (151 miljardia euroa).
Source: ‘TEN-T Funding in Figures’DG Transport and Energy website: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_gs.pdf
Lähde: ”TEN-T Funding in Figures“, liikenteen ja energian pääosaston internet-sivusto: ht t p : / / e c . eu ro p a . eu / transport / infrastructure / funding / d o c / funding _ ´ g s. p d f
7 Until 2004, financing was also available to accession countries under ISPA.
7 Vuoteen 2004 saakka rahoitusta oli tarjolla myös jäseneksi liittyville maille ISPA-välineen avulla.
The projects were converted into Cohesion Fund projects at accession.
Hankkeet muutettiin koheesiorahaston hankkeiksi liittymisen yhteydessä.
8 Since 2007, projects under 50 million euro submitted for co-nancing under the Cohesion Fund do not require approval by the Commission.
8 Vuodesta 2007 alkaen alle 50 miljoonan euron hankkeille, joille haetaan koheesiorahaston rahoitusta, ei tarvita komission hyväksyntää.
Under TEN-T Policy, the EU co-finances studies and works(see Table 2 for maximum cofinancing rates).
Euroopanlaajuiseenliikenneverkkoon sovellettavan politiikan yhteydessä EU osarahoittaa tutkimuksiaja urakoita (ks. taulukko 2,jossa eritellään osarahoituksen enimmäismäärät).
Cofinanced projects in respect of works typically address the construction of certain parts or technical elements of a section of the Priority Projects.
Urakoi-hinliittyvät osarahoitetut hankkeet koskevat yleensä tiettyjen osien tai teknisten elementtien rakentamista osana ensisijaisen hankkeentiettyä osuutta.
Projects areselected on a competitive basisfollowingthe as-sessmentofproposalssubmittedby Member State authorities.
Hankkeetvalitaankilpailuttamisen perusteella,kunjäsenvaltioidenviranomaistentoimittamat ehdotukset on arvioitu.
Proposal evaluation procedures culminatein a ranking of projects with EU cofinancing beingallocatedtothe projects evaluated as the best.
Ehdotusten arviointimenettelyt kiteytyvät hankkeiden asettamiseen tärkeysjärjestykseen siten, että EU:nosarahoitusta myönnetään parhaiksi arvioiduille hankkeille.
DG Mobility and Transportis responsible for TEN-T policy.
Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon sovellettavasta politiikasta vastaa liikenteen ja liikkumisen pääosasto.
Organising the evaluation procedureis one of thetasksrecently delegatedtothe TEN-T Executive Agency.
Ar - viointimenettelyn ® järjestäminen on hiljattain annettu tehtäväksi Euroopanlaajuisenliikenneverkontoimeenpanovirastolle.
(see Table 2 for maximumco-financingrates).
EU osarahoittaa koheesiopolitiikan yhteydessä koheesiorahaston7 ja Euroopan aluekehitysrahaston tukeen oikeutettuja jäsenvaltioita (ks. osarahoituksen enimmäismäärät, taulukko  2).
DGRegional Policyis responsible for Cohesion Policy.
Koheesiopolitiikasta vastaa aluepolitiikan pääosasto.
Co-funding for Cohe- sion Fund projects8 andfor major projects under the ERDF9 is subjectto Commission approval under specificrules applying to each Fund.
Koheesiorahastonalan hankkeiden8 sekä Euroopan aluekehitysrahaston alaan kuuluvien suurhankkeiden9 osarahoituksen edellytyksenä on komission antama hyväksyntä,joka perustuu kuhunkin rahastoon sovellettaviin erityissääntöihin.
The Commission’sapproval proceduresinvolve checkingtheconsistency of proposed projects with national andregionalstrategiesandreviewingtheir overallfeasibility and degree of preparation.
Komission hyväksymismenettelyn yhteydessä tarkistetaan, että ehdotetut hankkeet ovat yhteneväisiä kansallistenja alueellisten strategioiden kanssa.
Cohesion Fund regulations stipulate thatfundingfortransportshouldbeallocatedtothe TEN-T network,in particularthe Priority Projects10.
Lisäksi tarkistetaan hankkeiden yleinen toteu-tuskelpoisuusja valmisteluaste. Koheesiorahastoon sovelletta-vienasetusten mukaanliikennealanrahoitus onsuunnattava Euroopanlaajuiseenliikenneverkkoonja erityisesti ensisijaisiin hankkeisiin10.
the volume of finance involved in the projects. The denition covers projects‘whose total cost taken into account in determining the contribution of the Funds exceeds 50 million euro (Article 25 of Council Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 161, 26.6.1999, p.
9 ”Suurhankkeen“ käsite määritellään lähinnä hankkeisiin liittyvän rahoituksen määrän perusteella.
1) and Article 39 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 25) as amended by Regulation (EU) No 539/2010 of the European Parliament and the Council (OJ L 158, 24.6.2010, p. 1)).
Määritelmän piiriin kuuluvat hankkeet, ”joiden rahastojen rahoitusosuutta määritettäessä huomioon otettavat kokonaiskustannukset ovat yli 50®miljoonaa®euroa“ (neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, 25®artikla (EYVL L 161, 26.6.1999, s.®1) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o®539/2010 (EUVL L 158, 24.6.2010, s.®1) muutetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006, (EUVL®L®210, 31.7.2006, s. 25), 39 artikla).
For more information on the subject, see Special Report No 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994-1999 and 20002006 programming periods.
Aiheesta löytyy lisää tietoa myös tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksesta nro 1/2008 ohjelmakausiin 1994–1999 ja 2000–2006 liittyvien suurten investointihankkeiden käsittely- ja jälkiarviointimenettelyistä.
10Article 3 of Council Regulation (EC) No 1164/94 (OJ L 130,
10Koheesiorahastosta tuetaan liikennealan menoja siten, että varoja myönnetään Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskeville hankkeille ja erityisesti liikenneverkkoa koskevissa suuntaviivoissa vuonna 2004 yhteisen edun mukaisiksi määritellyille hankkeille (neuvoston asetus (EY) N:o 1164/94, 3 artikla (EYVL L 130, 25.5.1994, s. 1); asetus (EY) N:o 1264/1999, 3 artiklan 1®kohta (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 57); asetus (EY) N:o 1084/2006, 2®artiklan 1®kohdan a alakohta (EUVL®L®210, 31.7.2006, s.®79).
MAXIMUM COFINANCING RATES UNDER TENT AND COHESION POLICY200020131
OSARAHOITUKSEN ENIMMÄISMÄÄRÄT EUROOPAN LAAJUISEN LIIKENNEVERKONJA KOHEESIOPOLITIIKAN YHTEYDESSÄ­20002013
Crossborder sections on Priority Projects
Rajanylitysalueosuudet ensisijaisten hankkeiden toteutusalueilla
10 %(20 % from 2004)
10 prosenttia (20 prosenttia vuodesta 2004 alkaen)
10 %(20 % for bottlenecks)
10 prosenttia (20 prosenttia liikenteen pullonkaulojen osalta)
85 % y
85 prosenttia a
75 %(80 % for Member States qualifying for Cohesion Fund) o he sion p oli c C
75 prosenttia(80 prosenttia koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden osalta) o he es iop oli t iik kK
ISPA (until 2004)
ISPA (vuoteen 2004)
Co-nancing rates apply to only those project costs deemed to be eligible under the rules governing EU support.
1Osarahoitusosuuksia kuvaavat määrät koskevat ainoastaan hankekustannuksia, jotka ovat tukikelpoisia EU-tukeen sovellettavien sääntöjen perusteella.
The audit focused on EU cofinancing of railinfrastructure and examineditseffectivenessinimprovingthe performanceof trans-Europeanaxes.Incarrying outtheaudit,the Courtfo-cused onthefour main areas ofrisk, namely: ο whether the Priority Projects have been effective as a mechanismfor concentrating EUfunds on the main transEuropean axes,in particular,insofar as they have been defined according to demonstrable needsin terms of existing and anticipatedrailservices; ο whether financial support under TEN-T and Cohesion Policy hasbeeneffectivelytargetedonpriorityareas,andthe extentto whichthisissupported byrobustselection and approval procedures; ο whethersections ofinfrastructureco-financed by the EU havebeenconstructedaccordingtospecificationsand, thereafter, whetherthey have becomereadyfor use without undue delay; and ο whether theinfrastructure sections cofinanced by the EU have been usedinline with expectations,includingin the context ofthetrans-Europeanaxis on whichtheyarelo-cated.
Tarkastuksessatutkittiinrahoituksen vaikuttavuutta Euroopanlaajuisten rautatiereittien toiminnan tehostumisen kannalta. Tarkastusta toimittaessaan tilintarkas-tustuomioistuintutkiseuraavia neljää keskeistäriskialaa: ο ovatko ensisijaiset hankkeet olleet vaikuttava mekanismi, jonka avulla EU-varoja keskitetään pääasiallisille Euroopan laajuisillereiteille,ja perustuuko hankkeiden määrittely selkeästiosoitettavissaoleviin,nykyisiäjaennakoituja rautatiepalveluja koskeviintarpeisiin ο onko Euroopanlaajuiseenliikenneverkkoonja koheesiopolitiikkaan perustuva tuki kohdennettu vaikuttavalla tavalla painopistealoille,ja missälaajuudessa tuen kohdentamista ontuettu vakain valinta-ja hyväksymismenettelyin ο onko EU:n osarahoittamatinfrastruktuurin osuudet rakennettu hanke-erittelyn mukaisesti,ja onko ne saatu käyttö-valmiiksiilman aiheettomia viivästyksiä ο onko EU:n osarahoittamiainfrastruktuurin osuuksia hyödynnetty odotusten mukaisesti – myös niiden sijaintikohteena olevien Euroopanlaajuistenreittien kannalta.