natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(i)speed up the liberalisation of the gas and electricity sectors by implementing thecurrent Gas directive without delay, by opening up markets for non-householdconsumers to competition and encouraging market entry in order to foster effective competition;
Osaamisyhteiskunnan kehittämistä on kannustettu, mutta Ranska on edelleen jäljessä useimpia muita jäsenvaltioita erityisesti Internetin käytössä.Ranskan on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: i)kaasu- ja sähköalan vapauttamista on nopeutettava panemalla voimassa olevakaasudirektiivi täytäntöön viipymättä, avaamalla muille kuin kotitalouksillesuunnatut markkinat kilpailulle ja kannustamalla markkinoille pääsyä tehokkaankilpailun edistämiseksi; ii)on tehostettava sisämarkkinadirektiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta 98,5 prosentin tavoite saavutetaan; iii)on edelleen pyrittävä vähentämään yritysten hallinnollista taakkaa erityisesti lyhentämällä aikaa, joka kuluu uuden osakeyhtiön rekisteröimiseen; iv)on edelleen helpotettava pääsyä Internetiin kotitalouksissa, pienyrityksissä jakouluissa.
Ireland fter average growth of 9,9% in the period 1996-2000, the Irish econ- omy experienced a sharp slowdown in the course of 2001. The weak-
Irlanti eskimääräinen talouskasvu oli Irlannissa 9,9 prosenttia vuosina1996—2000, mutta se hidastui jyrkästi vuoden 2001 aikana.
A ening of activity was due to the interplay of capacity constraints, foot-and-mouth disease precautions and the downturns of the internationaleconomy in general and the ICT sector in particular, to which Ireland is moreheavily exposed than other EU countries.
K suu- ja sorkkataudin ja kansainvälisen talouden yleisen laskusuhdanteenvuorovaikutuksesta ja erityisesti IT-alan alamäestä, jotka koettelevat Irlantiaenemmän kuin muita EU-maita.
Confidence indicators and the purchasing managers’ index suggest that a rebound from a late-2001 trough isunderway, with a strong recovery expected from about mid-2002.
Luottamusindikaattorien ja ostopäälliköiden indeksin mukaan toipuminen loppuvuoden 2001 aallonpohjasta onkäynnissä, ja voimakkaan elpymisen odotetaan alkavan vuoden 2002 puolivälin paikkeilla.
By 2003,the economy should have reverted to a growth rate that is sustainable in themedium term, of about 5% to 6%.
Vuonna 2003 kasvuvauhdin pitäisi olla noin 5—6 prosenttia,mikä takaisi kestävän talouskehityksen keskipitkällä aikavälillä.
While the labour market proved to beremarkably resilient in 2001, a further increase in unemployment seems inevitable in 2002, to some 41/2%.
Työmarkkinatosoittivat vuonna 2001 huomattavaa joustavuutta, mutta työttömyys näyttää väistämättömästi kasvavan noin 41/2prosenttiin vuonna 2002.
Nonetheless, the labour market is expectedto remain quite tight.
Työmarkkinoiden ennustetaan kuitenkin pysyvän varsin kireinä.
As a result, some drift above the wage provisions inthe national agreement is to be expected and domestically-generated inflationary pressures are unlikely to abate.
Tämän vuoksipalkankorotusten odotetaan ylittävän kansallisessa työehtosopimuksessamääritellyn tason, eivätkä kotoperäiset inflaatiopaineet todennäköisestipoistu.
Due to various indirect tax rate increases, average inflation in 2002 will probably be higher than the 4,0%recorded for 2001, although the general trend from the first quarter of 2002should be downwards.
Välillisten verojen korotusten vuoksi keskimääräinen inflaatiovauhtilienee nopeampi kuin vuonna 2001, jolloin se oli 4,0 prosenttia, mutta yleisesti ottaen inflaation pitäisi hidastua vuoden 2002 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen.
Social partnership has been a cornerstone of Irish economic policy since1987.
Työmarkkinapolitiikka on ollut Irlannin talouspolitiikan kulmakivi vuodesta1987.
The current three-year agreement, which expires end-2002, providedfor increases in after-tax income of 25% or more, to be reached through acombination of nominal wage increases and direct tax relief.
Nykyisen, vuoden 2002 loppuun voimassa olevan kolmivuotisen sopimuksen mukaan verojen jälkeisten palkankorotusten on oltava vähintään25 prosenttia, mihin päästään nimellisillä palkankorotuksilla ja välittömienverojen alennuksilla.
A key challengeis to adapt the current wage setting process and the tax and spending commitments in national agreements to the new environment characterised byconditions approaching full employment and more limited budgetary resources.
Suurin haaste liittyy nykyisen palkanmääritysprosessin sekä kansallisiin sopimuksiin sisältyvien vero- ja menositoumusten sovittamiseen uuteen ympäristöön, jossa lähestytään täystyöllisyyttä ja jossajulkisten varojen määrä on aiempaa rajoitetumpi.
Growth in discretionary (voted) spending has been in double-digitsin recent years, which is not sustainable in the context of slower mediumterm economic growth although the current low expenditure ratio in Irelandshould be noted.
Harkinnanvaraisten menojen kasvu on ollut viime vuosina kaksinumeroista, mikä ei ole sietokyvynrajoissa keskipitkän aikavälin talouskasvun hidastuessa, vaikka Irlannin menojen nykyinen alhainen osuus on pantava merkille.
Developing the necessary policies to guide public spendingin line with resources in the medium term and improving expenditure control (while addressing key infrastructure and other priorities for sustainedeconomic growth) should be seen as another key challenge.
Toinen keskeinenhaaste onkin sellaisten politiikkojen kehittäminen, joilla julkiset menot pysyvät keskipitkällä aikavälillä käytettävissä olevien resurssien puitteissa jajoiden avulla menojen hallintaa voidaan parantaa (samalla huolehtien keskeisistä infrastruktuureista ja muista kestävän talouskehityksen painopistealoista).
While Ireland hastaken measures to increase competition in some markets, there remains an insufficient degree of competition in some sectors.
Irlanti on toteuttanut toimia, jotka lisäävät kilpailua joillakinmarkkinoilla, mutta tietyillä aloilla kilpailu on liian vähäistä.
For example, in the areas ofprofessional services, retail distribution and network industries, there is scopefor strengthening competition.
Kilpailua voidaanlisätä esimerkiksi asiantuntijapalveluissa, vähittäiskaupassa ja verkkotoimialoilla.
In 2001, a large tax shortfall led to a general Government surplus of 1,7 % of GDP,some 21/2percentage points below target.
Vuonna 2001 toteutuneen merkittävän verotulojen laskun myötä julkisen taloudenylijäämä jäi 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:seen, mikä oli noin 21/2prosenttiyksikköä al- le tavoitteen.
Thestability programme 2002-2004 targets a small surplus for 2002 and envisages a return to a (small) deficit for 2003-2004.
Vuosien 2002—2004vakausohjelmassa tavoitteena on pieni ylijäämä vuonna 2002, ja vuosille 2003—2004ennustetaan pientä alijäämää.
However, in the event that the large contingency provisions against unforeseen developments incorporated into the 2003-2004targets are not used, a small surplus would be recorded in each year and the close-to-balance requirement of the Stability and Growth Pact would be broadly respected.Regarding debt developments, the stability programme projects a near-stabilisationof the debt ratio at the low level of 34% of GDP. In view of the above, and considering that Ireland is a member of the euro area, budgetary policy should aim to:
Mikäli suuria odottamattomien tapahtumien varallemuodostettuja varauksia, jotka on sisällytetty vuosien 2003—2004 talousarvioihin, eikäytetä, voidaan joka vuosi muodostaa pieni ylijäämä; näin täytettäisiin suurin piirteinvakaus- ja kasvusopimuksen vaatimus lähellä tasapainoa olevasta rahoitusasemasta.Julkisen velan suhteessa BKT:seen ennustetaan vakausohjelmassa vakiintuvan alhaiselle tasolle eli 34 prosenttiin.
(ii)ensure continued compliance with the close-to-balance requirement of the Stability and Growth Pact after 2002; and
Näistä syistä ja koska Irlanti kuuluu euroalueeseen, finanssipolitiikalla olisi pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: i)on varmistettava, että finanssipolitiikan viritys on kokonaisuutena ottaen neutraali vuonna 2002; ii)on varmistettava, että vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvää vaatimusta lähellä tasapainoa olevasta julkisen talouden rahoitusasemasta noudatetaan vuoden2002 jälkeen;
(iii)improve expenditure control through setting norms and ensure in the 2003budget and beyond that expenditure priorities and resource generation are targeted at a sustainable budgetary and economic outcome.
62 iii)on parannettava menojen hallintaa normeja antamalla ja varmistettava vuoden2003 ja sitä myöhempien vuosien talousarvioissa, että menoprioriteettien ja tulojen kertymisen tavoitteet asetetaan kestävien finanssi- ja talouspoliittisten tulosten pohjalta.
Employment growth held up well during 2001, despite the economic slowdown, withemployment gains moderating but still averaging some 3% for the year.
Työllisyys parantui talouskasvun taantumisesta huolimatta vuonna 2001; työllisyydenkasvu hidastui, mutta se oli silti keskimäärin noin 3 prosenttia.
The overall employment rate exceeds the EU average and female employment growth continues tooutpace that for males but there still remains scope for further increases in the femaleemployment rate.
Yleinen työllisyysaste on EU:n keskiarvoa korkeampi, ja naisten työllisyysaste kasvaa edelleen miehiä nopeammin.
Unemployment rose slightly during the second half of 2001 but therate still remained close to 4% at year end.
Naisten työllisyysastetta voidaan kuitenkin vielä nostaa.
While this rate is likely to rise somewhat in2002, conditions approaching full employment are expected to continue.
Työttömyys kasvoi hiemanvuoden 2001 jälkipuoliskolla, mutta työttömyysaste pysytteli vuoden lopussa 4 prosentin tasolla.
In viewof the above, while vigorously implementing all the Employment Recommendationsadopted by the Council in February 2002, the main priorities for Ireland should be to: el and
Työttömyyden odotetaan hieman lisääntyvän vuonna 2002, mutta maassaon jatkossakin lähes täystyöllisyys.
(i)promote the setting of wages in line with productivity developments and skills differentials and consistent with the maintenance of competitiveness and pricestability; and
Käytettävissä olevien tietojen mukaan palkankorotukset ovat edelleen melko suuria ja ylittävät vuoden 2001 kansallisessa työehtosopimuksessa sovitun 71/2prosenttia.
(ii)continue to focus measures on increasing the participation of women in thelabour market.
Kireiden työmarkkinoiden haasteet liittyvät edelleentyövoiman liikkuvuuteen ja tuleviin palkkaneuvotteluihin.
Ireland is highly exposed to international competition and labour productivityis well above the EU average.
Irlanti on erittäin avoin kansainväliselle kilpailulle, ja työn tuottavuus ylittääselvästi EU:n keskiarvon.
Theliberalisation of the network industries is continuing, although State-ownedincumbents still have high market shares in these sectors.
Verkkotoimialojen vapauttaminen jatkuu, vaikka vanhoilla valtionyhtiöillä on edelleen korkeat markkinaosuudet.
Whilst regulationsaffect the level of competition in certain service sectors such as the professions and retail distribution, the overall regulatory burden on business is low.In March 2002 the rate of transposition of Internal Market directives(97,9%) remained below the target of 98,5%.
Säännökset vaikuttavat kilpailun määrään joillakin palvelualoilla, kuten asiantuntijapalveluissa ja vähittäiskaupassa, mutta yritysten hallinnolliset rasitteet ovat yleisesti ottaen vähäiset.
Sectoral and ad hoc State aidis low although total State aid (as a% of GDP) is at the top end of the rangein the EU.
Sisämarkkinadirektiiveistä oli maaliskuuhun 2002 mennessä siirretty 97,9 prosenttia osaksi kansallista lainsäädäntöä, mikä jäi tavoitteesta (98,5%).Ala- ja tapauskohtaisten tukien määrä on alhainen, vaikka valtiontukien kokonaismäärä suhteessa BKT:seen on EU:n korkeimpia.
Ireland’s ICT production (as a% of total production) is the highestin the EU, partly due to the presence of a large number of foreign-ownedhigh-tech firms.
Irlannin tieto- ja viestintätekniikkatuotannon osuus kokonaistuotannosta on EU:n korkein, mikäjohtuu osittain maahan sijoittuneiden ulkomaisten huipputekniikkayritystensuuresta määrästä.
However, R & D expenditure is below the EU average, particularly public R & D, which is being addressed by recent measures.
Tutkimus- ja kehitysmenot ovat EU:n keskiarvoa alhaisemmalla tasolla.
In view ofthe above, the main priorities for Ireland should be to:
Varsinkin julkiset tutkimus- ja kehitysmenot ovat olleet viime aikoina huomion kohteena.
(i)implement measures to increase effective competition in the localtelecommunications, electricity, gas and transport sectors in particularto address high market shares of State-owned or private incumbents;
Näistä syistä Irlannin on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: i)tehokasta kilpailua on lisättävä paikallisessa televiestinnässä sekä säh-kö-, kaasu- ja kuljetusalalla, koska vanhoilla valtionyhtiöillä tai yksityisillä yrityksillä on korkeat markkinaosuudet; ii)on puututtava valtion sääntelyyn, joka saattaa haitata kilpailua asiantuntijapalvelujen ja vähittäiskaupan kaltaisilla aloilla; iii)on tehostettava sisämarkkinadirektiivien saattamista osaksi kansallistalainsäädäntöä, jotta 98,5 prosentin tavoite saavutetaan.
Italy n 2001 real GDP growth slowed to 1,8%, prompted by a declining exter- nal contribution and, subsequently, by weakening domestic demand.
Italia talian bruttokansantuotteen määrän kasvu hidastui vuonna 2001 1,8 prosenttiin ensin ulkoisen ja myöhemmin kotimaisen kysynnän heikentymisen vuoksi.
After passing the trough in November, economic activity is expected to pick up gradually at the beginning of 2002 on account of the improvingglobal outlook and recovering confidence.
2001, mutta sen odotetaan piristyvän vähitellen vuoden 2002 alkupuolellamaailmantalouden näkymien parantuessa ja luottamuksen palautuessa.Vuoden puolivälin paikkeille odotetaan jyrkempää nousua.
The upturn is likely to becomesteeper around mid year.
Erityisesti investointimenojen ennustetaan kasvavan, koska tilapäisen verokannustinjärjestelmän voimassaoloaika päättyy vuoden lopussa.
Investment expenditure, in particular, is forecast toaccelerate in view of a temporary tax incentive scheme due to expire at theend of the year.
Vuoden 2001 huonojenlähtökohtien vuoksi BKT:n määrän kasvu jää vuonna 2002 selvästi alle 2 prosentin.
Owing to the low starting point inherited from 2001, real GDP growth will remain well below 2% in 2002 and is expected to rise toaround 23/4% in 2003.
Vuonna 2003 BKT:n määrän odotetaan kasvavan noin 23/4pro-senttia.
Employment growth is likely to weaken in 2002, onaccount of the lag with respect to output.
Työllisyyden kasvu hidastunee vuonna 2002, koska se reagoi viiveellä tuotannon muutoksiin.
The performance of the labourmarket is forecast to improve again in 2003, with the rate of unemployment likely to fall below 9%.
Työmarkkinoiden kehityksen ennustetaan parantuvan vuonna 2003, jolloin työttömyys laskee alle 9 prosentin.
With no significant pressure from importprices and wages and a still negative output gap up until the end of theyear, inflation is expected to ease in 2002.
Inflaationodotetaan hidastuvan vuonna 2002, koska tuontihinnat ja palkat eivät aiheuta hintojen nousupaineita ja tuotantokuilu pysyy negatiivisena.
However, due to the rising inflationary pressure in the first four months of 2002, resulting from temporaryeffects, annual average inflation is set to stay above 2%.
Vuoden2002 ensimmäisten neljän kuukauden aikana tilapäisvaikutusten seurauksena syntyneiden inflaatiopaineiden vuoksi keskimääräinen vuosi-inflaatiopysyttelee kuitenkin yli 2%:ssa.
In 2003, inflationis expected to ease somewhat on the year as a whole, but it is likely to stayat 2% on account of rising demand pressure ensuing from the economicrecovery.
Vuonna 2003 inflaation ennakoidaan laskevan hieman koko vuoden osalta tarkasteltuna, mutta se todennäköisestipysyy yli 2%:ssa taloudellisesta elpymisestä aiheutuvan lisääntyvän kulutuspaineen seurauksena.
In the coming years fiscal policy aims at simultaneously achieving a significant reduction in the tax burden while respecting the medium-termobjective of a budget in balance or in surplus.
Finanssipolitiikassa pyritään tulevina vuosina samanaikaisesti vähentämään merkittävästi verotaakkaa ja pysymään pitkän aikavälin tavoitteessa,jonka mukaan julkisen talouden on oltava lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen.
Hence, improving the control and quality of Government expenditure remains of paramountimportance.
Tämän vuoksi julkisten menojen hallinnan ja laadun parantaminen onkeskeisen tärkeää.
Linked to that are the restrictive employment protection legislation and the underdeveloped unemploymentsafety net.
Tähän ongelmaan vaikuttavat lisäksi rajoittava työsuhdeturvalainsäädäntö ja alikehittynyt työttömyysturva.
To support the goal of rising the underlying speed limit of theeconomy to around 3% per year, economic policy needs to address the lowemployment rates as well as to accelerate the thus-far slow transition tothe knowledge-based society in terms of educational attainments, skilledhuman resources and R & D performance.
Taloudenvuotuisen kasvuvauhdin nopeuttamiseksi tavoitteen mukaisesti noin 3 prosenttiin talouspolitiikassa on puututtava alhaiseen työllisyysasteeseen.Lisäksi on nopeutettava tähän asti hitaasti sujunutta siirtymistä osaamisyhteiskuntaan parantamalla yleistä koulutustasoa ja henkilöresurssien ammattitaitoa sekä tehostamalla tutkimus- ja kehitystoimintaa.
In the same policy context, it isnecessary to improve the business environment and to enhance competitionin the product markets.
Niin ikään onkehitettävä yritysten toimintaympäristöä ja tehostettava kilpailua hyödykemarkkinoilla.
The general Government deficit to GDP ratio in the year 2000, previously estimated at1,5% of GDP (0,3% of GDP including receipts from the sale of UMTS licences), was revised to 1,7% of GDP (0,5% including UMTS receipts).
Julkisen talouden alijäämän suhteessa BKT:seen ennustettiin olevan 1,5 prosenttiavuonna 2000 (0,3 prosenttia mukaan lukien UMTS-toimilupien myynnistä saadut tulot), mutta ennustetta tarkistettiin 1,7 prosenttiin (0,5 prosenttia mukaan lukien UMTS-tulot).
Mostly as a consequence of thisrevision, the general Government turnout in 2001 was a deficit of 1,4% of GDP, againsta Government projection of 1,1% of GDP.
Suurelta osin tämän tarkistuksen vuoksi julkisen talouden alijäämävuonna 2001 oli 1,4 prosenttia suhteessa BKT:seen, kun hallituksen ennuste oli 1,1 prosenttia suhteessa BKT:seen.
The 2001 public accounts benefited fromone-off operations amounting to some 0,6% of GDP (sales of public real estate assetsof 0,4% of GDP, largely through a securitisation process, and 0,2% of GDP from thesecuritisation of future net proceeds from the State lottery).
Julkisen talouden rahoitusasemaa paransivat vuonna2001 kertaluonteiset toimet, joiden määrä oli noin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:seen(valtion kiinteistöjen myynnin, joka toteutettiin suurelta osin arvopaperistamisella,osuus oli 0,4 prosenttia suhteessa BKT:seen ja valtion ylläpitämien rahapelien tuleviennettotuottojen arvopaperistamisen osuus 0,2 prosenttia).
Primary current expenditure was broadly stable at 37,5% of GDP, after decreasing by 0,3 points of GDP between1999 and 2000.
Muut kuin korkomenot pysyivät yleisesti ottaen vakaalla tasolla eli 37,5 prosentissa suhteessa BKT:seen. Vuodesta 1999 vuoteen 2000 ne laskivat 0,3 prosenttia suhteessa BKT:seen.
The cyclically adjusted deficit, according to Commission calculations,improved slightly compared to 2000 but the underlying budgetary position does notimprove if the one-off operations are netted out in both years.
Suhdannetasoitettu alijäämä parani komission laskelmien mukaan hieman vuoteen 2000 verrattuna,mutta julkisen talouden rahoitusasema ei parantunut, jos kertaluonteisten toimienvaikutukset poistetaan kummankin vuoden laskelmista.
The debt ratio decreasedby 1,2 percentage points of GDP to 109,4%, a marked slowdown in the process of continued reduction.
Velkasuhde laski 1,2 prosenttiyksikköä 109,4 prosenttiin suhteessa BKT:seen, ja velkasuhteen pieneneminen hidastui selvästi.
Market-related difficulties in meeting the privatisation objectives andlower-than-expected growth mainly contributed to this slowdown.
Hidastuminen johtui pääasiassa yksityistämishankkeita haitanneistamarkkinatekijöistä ja odotettua hitaammasta talouskasvusta.
The November 2001 update of the stability programme targets a sizeable reduction inthe deficit ratio to 0,5% of GDP in 2002 and a balanced budget in 2003, while thedebt ratio is to fall below 100 % of GDP by 2004.
Marraskuun 2001 tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteena on alijäämän merkittävä supistaminen 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:seen vuonna 2002 ja tasapainossa oleva rahoitusasema vuonna 2003.
In view of the above, and considering that Italy is a member of theeuro area, budgetary policy should aim to:
Velan on tarkoitus alittaa 100 prosenttia suhteessa BKT:seen vuoteen 2004 mennessä.
(i)ensure in 2002 and 2003 the respect of a steady path of deficit reduction, in order to achieve the objective of a close to balance budget in 2003, by securingprimary surpluses at the high levels projected in the updated stability programme, notably thanks to improved control of expenditures;
Italian viranomaisten haasteita ovat muiden kuinkorkomenojen suurempi ja kestävämpi alentaminen suhteessa BKT:seen, menojen laadun parantaminen sekä verotaakan keventäminen, samalla kun säilytetään vakaus- jakasvusopimuksessa edellytetty lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema.
(ii)ensure that the timing and the scope of the reform of taxation, outlined in the enabling act presented to Parliament and aimed at reducing the tax burden, simplifying taxation and narrowing the tax wedge, are consistent with the achievementand maintenance of a budgetary position close to balance or in surplus; and
Näistä syistä ja koska Italia kuuluu euroalueeseen, finanssipolitiikalla olisi pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: i)on varmistettava alijäämän jatkuva pienentäminen vuosina 2002 ja 2003, jottarahoitusasema saadaan tavoitteen mukaisesti lähelle tasapainoa vuonna 2003;jotta tavoite voidaan saavuttaa, perusylijäämät on saatava tarkistetun vakausohjelman mukaiselle korkealle tasolle erityisesti parantamalla menojen hallintaa; ii)on varmistettava, että parlamentille esitellyssä valtuuslaissa hahmotellun verouudistuksen ajoitus ja laajuus eivät estä saavuttamasta eivätkä säilyttämästä lähellä tasapainoa olevaa tai ylijäämäistä julkisen talouden rahoitusasemaa.
(iii)ensure that the changes to the social security system, for which the governmenthas requested delegated powers from Parliament, address the critical aspects ofthe present pension system; and implement the measures aimed at promotingsupplementary privately-funded pension schemes, clarifying the possible relatedbudgetary costs.
Uudistuksella pyritään keventämään verotaakkaa, yksinkertaistamaan verotusta jakaventamaan verokiilaa; iii)on varmistettava, että sosiaaliturvajärjestelmän muutoksissa, joihin hallitus onpyytänyt valtuuksia parlamentilta, otetaan huomioon nykyisen eläkejärjestelmänkriittiset tekijät; on myös pantava täytäntöön toimet, joilla edistetään yksityisesti rahoitettujen lisäeläkejärjestelmien luomista, ja selvitettävä niiden julkiselle taloudelle mahdollisesti aiheuttamat kustannukset.
The Italian labour market situation continued to improve in 2001, with theunemployment rate falling from 10,4% to a still high 9,5% and femalelabour force participation increasing.
Italian työmarkkinatilanne parantui edelleen vuonna 2001, ja työttömyysastelaski 10,4 prosentista 9,5 prosenttiin. Naisten osallistuminen työelämään lisääntyi.
On average, employment grew by almost 2,1 % to an estimated 54,6% and the overall participation rate roseto 60,4% (from 59,9% in 2000).
Työllisyys kasvoi keskimäärin lähes 2,1 prosenttia 54,6 prosenttiin työvoimasta, ja osallistuminen työelämään nousi 60,4 prosenttiin (59,9 prosenttia vuonna 2000).