natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The parental board has had a large effect on the school.
Vanhempainneuvostolla on ollut suuri vaikutus kouluyhteisöön.
Parents have been able to influence what is happening in the school, and the parental board works well with the council of pupils that is also active.
Vanhemmat ovat voineet vaikuttaa siihen, mitä koulussa tapahtuu, ja vanhempainneuvostolla on hyvät suhteet oppilasneuvostoon, joka toimii niin ikään aktiivisesti.
Some parents feel that their participation has allowed them to grow in respect in the eyes of their children, since they have better knowledge about the Swedish school and can have an impact on it.
Osa vanhemmista katsoo, että osallistuminen koulun toimintaan on tuonut heille lisää kunnioitusta lasten silmissä, koska he tuntevat nyt paremmin ruotsalaisen koulun ja voivat vaikuttaa sen asioihin.
On the other hand, the fact that financial decisions are off-limits for the board is seen as an important limitation.
Toisaalta sitä, että vanhempainneuvosto ei voi päättää koulun taloudenpidosta, on pidetty vakavana rajoituksena.
This is an URBACT project.
Kyseessä on Urbact-hanke.
Based on the theme of ‘Cities, immigrants and ethnic minorities’, this URBACT thematic seminar, which was held in Palermo in October 2005, assembled 16 representatives of European cities, bringing together 13 URBACT projects.
Palermossa järjestettiin lokakuussa 2005 Urbact-hankkeiden seminaari, jonka teemana oli ”Kaupungit, maahanmuuttajat ja kansalliset vähemmistöt”. Seminaariin osallistui 13 Urbact-hankkeen osanottajia yhteensä 16 eurooppalaisesta kaupungista.
Experience suggests that immigrants are more likely to get involved as members of a group (e.g. parents) than as individuals.
Kokemus on osoittanut, että maahanmuuttajat osallistuvat toimintaan todennäköisemmin ryhmänä (esimerkiksi yhdessä muiden vanhempien kanssa) kuin yksilöinä.
Groups based on ethnic background can also facilitate involvement, raising individuals’ self-confidence by giving them the opportunity to discuss issues with peers and come to a consensus.
Samoin on helpompi osallistua samaa etnistä taustaa edustavaan ryhmään, jossa itsetunto vahvistuu, kun voi pohtia asioita vertaistensa kanssa ja päästä yhteisymmärrykseen.
Since a high proportion of immigrants or refugees in a neighbourhood often provides the ‘critical mass’ needed for establishing an ethnic association, spatial concentration can sometimes have a positive influence on participation and involvement especially of women migrants.
Silloin kun maahanmuuttajia ja pakolaisia asuu enemmän samalla alueella, on helppo saada kokoon riittävän suuri joukko etnisen yhdistyksen perustamista varten. Siinä mielessä maahanmuuttajien keskittäminen samalle alueelle voi osaltaan edistää osallistumista erityisesti maahanmuuttajanaisten keskuudessa.
Exchanging good practices on housing
Asumista koskevien hyvien käytänteiden vaihto
Because so many practices on housing and integration in cities are local, it is particularly important to establish good mechanisms for the exchange of local experiences and ideas.
Koska monet asumista ja kaupunkiympäristöön kotouttamista koskevat käytänteet ovat paikallisia, on erityisen tärkeää luoda paikallisten kokemusten ja ideoiden vaihtamiseen soveltuvia mekanismeja.
National policymakers, local government officials and other stakeholders from all sectors of society can draw on the knowledge contained in best practice collections, research programmes, or formalised networks on these issues.
Jäsenvaltioiden päättäjille, paikallishallinnon virkamiehille ja muille yhteiskunnan eri aloja edustaville sidosryhmille voi olla hyötyä parhaiden käytänteiden kokoelmiin kerätyistä tiedoista, tutkimusohjelmista ja näihin kysymyksiin erikoistuneista verkostoista.
Handbooks can be useful especially where the experience of diversity in a local area is relatively recent, or where integration has not so far been a priority.
Myös käsikirjat voivat olla hyödyllisiä, etenkin jos jonkin alueen monikulttuurisuuteen liittyvät kokemukset ovat jokseenkin tuoreita tai jos kotouttaminen ei jollakin alueella ole tähän mennessä ollut painopistealue.
In Estonia, the Non-Estonians’ Integration Foundation in 2003 initiated a project to improve local governments’ administrative capacity for coping with integration issues at the local level.
Virossa ei-virolaisten kotouttamissäätiö käynnisti vuonna 2003 hankkeen, jonka tarkoituksena on parantaa paikallishallintoelinten edellytyksiä käsitellä kotouttamiseen liittyviä kysymyksiä paikallistasolla.
The project responded to a situation where few local governments had longterm integration-related action plans.
Kun hanke käynnistettiin, vain harva paikallishallintoelin oli laatinut pitkän tähtäimen kotouttamissuunnitelmia.
The Foundation put together a handbook for local civil servants, who were also interviewed as part of the research.
Säätiö laati käsikirjan paikallishallinnon virkamiehille, joita myös haastateltiin tutkimushankkeen yhteydessä.
Local governments were divided into three subgroups:(a) those where the share of non-Estonians is higher than the average;(b) those where the share of non-Estonians is lower than the average yet over 5%, and(c) those where the share of non-Estonians is less than 5%.
Paikallishallintoalueet jaettiin kolmeen ryhmään:a) ne, joissa asuu keskimääräistä enemmän ei-virolaisiab) ne, joissa ei-virolaisia on keskimääräistä vähemmän mutta silti yli viisi prosenttia väes-töstäc) ne, joissa kansalaisuudeltaan muita kuin virolaisia on alle viisi prosenttia väestöstä.
The handbook included practice examples from different local authorities as well as from other countries, namely Lithuania, Sweden, Denmark, Italy and Germany.
Käsikirjassa esitettiin käytännön esimerkkejä sekä muiden paikallishallinnon edustajien käytänteistä että muista maista: Tanskasta, Saksasta, Italiasta, Liettuasta ja Ruotsista.
Expertise may also be gathered in specialised organisations, which can advise local actors according to need.
Asiantuntemusta voidaan pyytää myös alan organisaatioilta, jotka voivat tarvittaessa antaa neuvoja paikallisille toimijoille.
In the Netherlands, the Broad Initiative on Social Cohesion includes a focus on urban policy and integration.
Alankomaissa on toteutettu sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi laaja-alaista aloitetta, jonka painopisteenä on kaupunkipolitiikka ja kotouttaminen.
In this context, the organisation FORUM receives governmental funding to maintain a ‘Service Desk for Municipal Integration Policy’.
FORUM-niminen organisaatio on saanut tätä varten hallitukselta tukea kunnallisen kotouttamispolitiikan palvelupisteen ylläpitämiseen.
This service desk supports civil servants in local government administrations in developing and executing integration policy.
Palvelupiste auttaa paikallishallinnon virkamiehiä kotouttamispolitiikan suunnittelussa ja toteuttamisessa.
Experts provide advice on specific problems arising at the local level.
Asiantuntijat opastavat paikallistasolla ilmenevien erityisongelmien ratkaisemisessa.
At the same time, an interactive website provides a platform for civil servants to discuss the difficulties they encounter.
Lisäksi virkamiehillä on käytössään interaktiivinen verkkosivusto, jonka välityksellä he voivat keskustella eteen tulevista ongelmista.
Networks provide an opportunity for ongoing exchange of good practices.
Verkostoissa hyviä käytänteitä on helppo vaihtaa jatkuvasti ja nopeasti.
At the European level, they also allow for an effective link between local experiences and EU policy mechanisms such as the Social Inclusion Process and other policy or funding programmes.
Euroopan tasolla ne tarjoavat myös tehokkaan linkin, jonka avulla paikallisia kokemuksia voidaan yhdistää EU:n poliittisiin mekanismeihin, kuten sosiaalista osallistamista edistävään prosessiin ja muihin toiminta- tai rahoitusohjelmiin.
A number of networks are focusing attention on the link between immigrant integration and housing.
Monissa verkostoissa keskitytään maahanmuuttajien kotouttamisen ja asumisen välisiin yhteyksiin.
Their members include regions (ERLAI); regions and municipalities (CEMR); municipalities, local public authorities and NGOs (Quartiers en Crise); major urban centres (Eurocities) or social housing organisations (CECODHAS), among others.
Tällaisia verkostoja ovat alueiden ja paikallisyhteisöjen verkostot (ERLAI, CEMR), kuntien, paikallisviranomaisten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen verkosto Quartiers en Crise sekä suurten kaupunkikeskittymien (Eurocities) tai sosiaalisia vuokra-asuntoja tarjoavien järjestöjen (CECODHAS) verkostot.
In 2004-2006, CECODHAS and Eurocities jointly organised a series of three seminars on integration and housing.
CECODHAS ja Eurocities järjestivät yhdessä vuosina 2004–2006 kolmen seminaarin sarjan kotouttamisesta ja asumisesta.
The seminars were hosted by Amsterdam, Stockholm and Aarhus respectively.
Seminaarit pidettiin Amsterdamissa, Tukholmassa ja Århusissa.
For instance, the Stockholm seminar in April 2005 looked at ‘Integration through improved housing and empowerment’ and brought together participants from social housing organisations as well as city administrations and other stakeholders.
Esimerkiksi Tukholmassa huhtikuussa 2005 järjestetyssä seminaarissa käsiteltiin kotoutumista asumisolojen parantamisen ja voimaantumisen avulla. Osanottajat edustivat sosiaalisia vuokra-asuntoja tarjoavia järjestöjä sekä paikallishallintoviranomaisia ja muita sidosryhmiä.
Chapter 2: Conclusions
2. luku: Päätelmät
Policies should seek to broaden their choices by ensuring equal opportunities in the housing market, in terms of access as well as quality.2.
Päätöksentekoprosessin yhteydessä olisi pyrittävä laajentamaan heidän valinnanmahdollisuuksiaan turvaamalla yhtäläiset oikeudet asuntomarkkinoilla niin asuntojen saatavuuden kuin niiden laadunkin suhteen.
More intensive use can be made of legislation banning discrimination in the field of service provision, including housing.3.
Syrjinnän kieltävää lainsäädäntöä olisi sovellettava yhä tehokkaammin palvelujen, myös asuntojen, tarjoamisessa.
Housing codes of conduct can explain in practical terms what housing legislation means in practice.4.
Asumista koskevissa käytännesäännöissä voitaisiin selittää selkeästi, mitä asumislainsäädäntö käytännössä tarkoittaa.
Residence requirements should be assessed on their consistency with housing policies and on their impact on the position of immigrants on the housing market.5.
Asumista koskevia vaatimuksia olisi arvioitava sen mukaan, ovatko ne johdonmukaisia asuttamispolitiikkojen kanssa ja miten ne vaikuttavat maahanmuuttajien asemaan asuntomarkkinoilla.
These surveys could be designed in such a way that they allow European comparison and enable European standard setting to take place.6.
Tätä varten olisi laadittava erityisiä selvityksiä, jotka olisi suunniteltava niin, että tietoja voidaan vertailla EU:n tasolla ja että niiden pohjalta voidaan määritellä yleiseurooppalaisia normeja.
Housing companies can provide training to their employees for this purpose or employ staff with an immigrant background.7.
Asuntoyhtiöt voivat kouluttaa työntekijöitään tätä tarkoitusta varten tai palkata maahanmuuttajataustaista henkilöstöä.
At the same time, they can reinforce the positive aspects felt by many immigrant residents: support through social, family and ethnic networks, the possibilities provided by the ethnic labour market, quick help for new arrivals, and the presence of ethnic associations.8.
Samalla voidaan vahvistaa niitä positiivisia piirteitä, joita monien maahanmuuttajien mielestä liittyy asumiseen tällaisella alueella: perheen ja muiden samasta maasta tulleiden muodostaman yhteisön antama sosiaalinen tuki, etnisten työmarkkinoiden tarjoamat mahdollisuudet, mahdollisuus antaa nopeasti apua uusille tulokkaille ja maahanmuuttajajärjestöjen toiminnan läheisyys.
Any inequality in service provision across different areas should be addressed as a priority.9.
Palvelujen tarjonnassa eri alueiden välillä esiintyvän epätasa-arvoisuuden poistaminen olisi asetettava painopistealueeksi.
Because housing issues directly affect the personal lives of individuals and families, interventions in this field must be particularly careful to respect privacy, to consult with those affected and to avoid discrimination.10.
Koska asumisjärjestelyt vaikuttavat suoraan yksilöiden ja perheiden yksityiselämään, tällä alalla toteutettavien toimenpiteiden yhteydessä on pyrittävä erityisen huolellisesti kunnioittamaan yksityisyyttä, kuulemaan asianosaisia ja välttämään syrjintää.
Neighbourhood schools can be used as integration sites and education venues for the district as a whole – adults included.11.
10) Lähikoulut voivat toimia kotoutumisen tukipisteinä ja koko alueen koulutuskeskuksina, joissa tarjotaan palveluja myös aikuisille.
Experiences suggest that immigrants are more likely to get involved as members of a group (e.g. parents) than as individuals.
11) Kokemus on osoittanut, että maahanmuuttajat osallistuvat toimintaan todennäköisemmin ryhmänä (esimerkiksi yhdessä muiden vanhempien kanssa) kuin yksilöinä. Samoin on
Groups based on ethnic background can also facilitate involvement, raising individuals’ self-confidence by giving them the opportunity to discuss issues with peers and come to a consensus.12.
* helpompi osallistua samaa etnistä taustaa edustavaan ryhmään, jossa itsetunto vahvistuu, kun voi pohtia asioita vertaistensa kanssa ja päästä yhteisymmärrykseen.
Because so many practices on housing and integration in cities are local, it is particularly important to establish good mechanisms for the exchange of local experiences and ideas.
12) Koska monet asumista ja kaupunkiympäristöön kotouttamista koskevat käytänteet ovat paikallisia, on erityisen tärkeää luoda paikallisten kokemusten ja ideoiden vaihtamiseen soveltuvia mekanismeja.
%CONOMIC฀INTEGRATION
Taloudellinen integraatio
This chapter discusses immigrants’ economic integration, encompassing both employment and self-employment.
Tässä luvussa käsitellään maahanmuuttajien integroitumista talouselämään joko palkattuina työntekijöinä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina.
It looks first at admission and considers how immigration models can encourage the matching of supply and demand on the labour market.
Lisäksi luvussa käsitellään sitä, miten maahanmuuttajien taitoja voidaan arvioida ja miten he voivat hankkia uusia taitoja kautta koko työuransa.
It then deals with the assessment and acquisition of skills throughout the labour market career of immigrants, making reference to formal qualifications, other occupational or language skills, and knowledge of working life and the job search process.
Tämä koskee niin muodollista pätevyyttä, muuta ammatillista pätevyyttä ja kielitaitoa kuin työelämän sekä työnhakuun liittyvien menettelyjen tuntemusta.
The chapter also explores how antidiscrimination and diversity strategies can promote equality in the workplace, encourage job retention and promotion and create a climate in which diversity is valued.
Lisäksi tutkitaan, miten syrjinnän torjuntaa ja monikulttuurisuuden edistämistä koskevien strategioiden avulla voidaan edistää tasa-arvoa työpaikoilla, auttaa maahanmuuttajia säilyttämään työpaikkansa ja etenemään urallaan sekä luoda moniarvoisuutta arvostava ilmapiiri.
Lastly, the chapter describes ways of supporting ethnic entrepreneurs through advice, facilitated access to financial services, or involvement in supplier networks.
Lopuksi esitetään, miten maahanmuuttajataustaisia yrittäjiä voidaan tukea antamalla heille neuvontaa ja helpottamalla rahoituspalvelujen saamista tai yhteyksien luomista alihankkijaverkostoihin.
This chapter builds mainly on Common Basic Principle Nr. 3, which notes that ‘employment is a key part of the integration process and is central to the participation of immigrants, to the contributions immigrants make to the host society, and to making such contributions visible’.
Luku perustuu yhteiseen perusperiaatteeseen nro 3. Sen mukaan ”työllistyminen on tärkeä kotouttamisprosessin osa, joka on keskeisessä asemassa maahanmuuttajien osallistuessa tuottavasti ja näkyvästi vastaanottavan yhteiskunnan toimintaan”.
Common Basic Principles Nr. 5 on education, Nr. 6 on access to institutions, goods and services, and Nr. 9 on participation also set the framework for a discussion of economic integration.
Muita aineksia taloudellista integraatiota koskevaan keskusteluun tuovat koulutusta koskeva yhteinen perusperiaate nro 5, mahdollisuutta käyttää yhteiskunnallista infrastruktuuria ja palveluja koskeva perusperiaate nro 6 sekä osallistumista koskeva yhteinen perusperiaate nro 9.
European governments consistently identify the labour market integration of immigrants as one of their key priorities in the integration field.
Euroopan eri maiden hallitukset ovat jatkuvasti todenneet, että maahanmuuttajien integroiminen työvoimamarkkinoille on yksi niiden keskeisistä tavoitteista kotouttamisen alalla.
This is because in many countries immigrants, including and especially young immigrants and women, have disproportionately unfavourable outcomes concerning employment rates, unemployment rates, wages, or employment according to qualification.
Tämä johtuu siitä, että maahanmuuttajat, erityisesti nuoret ja naiset, ovat monissa maissa suhteettoman huonossa asemassa, kun tarkastellaan sekä työllisyys- että työttömyyslukuja, palkkoja tai työllistymistä ammattitaitoa vastaaviin tehtäviin.
At the same time, immigrants also form part of the labour force with which Europe and its Member States seek to attain the ‘Lisbon goals’.
Toisaalta maahanmuuttajat ovat osa sitä työvoimaa, jonka avulla EU ja sen jäsenvaltiot pyrkivät saavuttamaan Lissabonin tavoitteet.
Immigration and immigrant integration have a place on the Jobs and Growth agenda not only because they pose particular challenges to the set goals, but also because they can contribute to achieving them.
Maahanmuutto ja maahanmuuttajien kotouttaminen liittyvät työllisyyden ja kasvun edistämiseen paitsi siksi, että ne asettavat tämän tavoitteen kannalta erityisiä haasteita, myös siksi, että ne voivat osaltaan tukea näiden tavoitteiden saavuttamista.
From admission to labour market integration: matching supply and demand
Maahanpääsyä koskevia sääntöjä voidaan pitää kotouttamisen lähtöpisteenä, jossa jo määritellään kotoutumisprosessin keskeiset edellytykset.
Different admission rules currently apply in the 25 Member States.
Kaikissa EU:n 25 jäsenvaltiossa on tätä nykyä erilaiset maahanpääsyä koskevat säännöt.
Several countries are giving increased attention to economic migration, using a mixture of different selection models:
Inhimillinen pääoma: maahanpyrkijöitä arvioidaan sellaisten ominaisuuksien perusteella, joita viranomaiset pitävät taloudellisen menestymisen edellytyksinä pitkällä aikavälillä.
The ‘human capital’ model involving the assessment of prospective immigrants on criteria which governments take to be good predictors of longterm economic success The ‘employer-led’ model which looks at actual rather than prospective employment and matches employer needs with a specific immigrant candidate.The ‘shortage’ model which identifies certain areas or occupations for which employers are allowed to recruit from the global labour pool.
Puutteiden yksilöiminen: maahanmuuttajat valitaan sillä perusteella, että työnantajilla on tarve rekrytoida työntekijöitä ulkomailta erityisesti tietyille aloille tai tiettyihin työtehtäviin.
The Czech Ministry of Labour and Social Affairs runs the managed migration programme ‘Active Selection of Foreign Workers’.
Tšekin työ- ja sosiaaliministeriö toteuttaa hallittua maahanmuutto-ohjelmaa otsikolla ”Ulkomaalaisten työntekijöiden aktiivinen valinta”.
Citizens of Bulgaria, Croatia, Kazakhstan, Byelorussia, Moldova, Serbia and Montenegro, Canada and Ukraine can apply.
Ohjelman nojalla maahanmuuttolupaa voivat hakea Bulgarian, Kanadan, Kazakstanin, Kroatian, Moldovan, Serbia ja Montenegron, Ukrainan sekä Valko-Venäjän kansalaiset.
Foreign graduates of Czech universities and secondary schools are also eligible.
Lisäksi ohjelma on avoin henkilöille, jotka ovat suorittaneet tutkinnon Tšekin yliopistoissa tai toisen asteen oppilaitoksissa.
Applicants must show that they have already obtained a visa for more than 90 days for employment purposes.
Hakijoiden on osoitettava, että heille on jo myönnetty yli 90 päivän viisumi työntekoa varten.
They are selected through a points system based on seven criteria: having a job, work experience, education, age, experience living in the Czech Republic, language abilities and family members.
Valinta perustuu pisteisiin, joita jaetaan seuraavien seitsemän kriteerin mukaan: työpaikka, työkokemus, koulutus, ikä, aiempi asuminen Tšekissä, kielitaito ja perheenjäsenet.
After 2.5 years, they can apply for a permanent residence permit.
Kahden ja puolen vuoden maassaolon jälkeen on mahdollista hakea pysyvää oleskelulupaa.
The quota for the programme has been increased from 300 (2003-2004) to 700 (20042005) and then 1000 (2005-2006).
Ohjelman perusteella valittujen maahanmuuttajien määrä on noussut 300:sta (2003–2004) ensin 700:aan (2004–2005) ja sitten tuhanteen (2005–2006).
However, quota ceilings have so far not been reached.
Kiintiöt eivät kuitenkaan toistaiseksi ole täyttyneet.
Experience in several countries suggests that early employment significantly enhances immigrants’ longterm labour market success.
Eri maista saadut kokemukset osoittavat, että nopea työhönpääsy edistää merkittävästi maahanmuuttajien menestymistä työmarkkinoilla myös pitkällä aikavälillä.
In order to facilitate the match between immigrants and potential employers in the process of economic migration, Member States are using a variety of measures including pre-selection in countries of origin or job seeker visas.
Jäsenvaltiot pyrkivät edistämään maahanmuuttajien ja potentiaalisten työnantajien kohtaamista työvoimaperusteisen maahanmuuton yhteydessä eri tavoin, muun muassa valikoimalla tulijoita etukäteen jo lähtömaassa tai myöntämällä viisumeita työnhakua varten.
The Spanish managed migration programme is based on the identification of shortages in consultation with trade unions, employers’ organisations and regional authorities.
Espanjassa hallittua maahanmuuttoa koskeva ohjelma perustuu työvoimamarkkinoiden puutteiden määrittelyyn yhteistyössä ammattiliittojen, työnantajajärjestöjen ja paikallisviranomaisten kanssa.
Once the list of vacancies is approved by the central government, it is sent to the countries with which Spain has concluded special migration agreements: Ecuador, Colombia, Dominican Republic, Morocco, Poland, Romania, and Bulgaria.
Kun avoimien työpaikkojen luettelo on hyväksytty keskushallinnossa, se lähetetään maihin, joiden kanssa Espanja on tehnyt erityisiä maahanmuuttosopimuksia: Bulgaria, Dominikaaninen tasavalta, Ecuador, Kolumbia, Marokko, Puola ja Romania.
The labour authorities of these countries carry out a pre-selection of possible candidates for the jobs offered.
Näiden maiden työvoimaviranomaiset suorittavat mahdollisten työnhakijoiden ennakkovalinnan.
The final selection is made by a bilateral commission with the participation of the employers.
Lopulliset valinnat tekee kahdenvälinen komitea, jossa myös työnantajat ovat edustettuina.
Workers receive a visa and a one-year work and residence permit.
Työntekijät saavat viisumin sekä työ- ja oleskeluluvan yhdeksi vuodeksi.
Renewal is possible subject to proof that the holder has actually worked for at least six months in the sector and region for which the permit was issued.
Suorat kontaktit työnhakijoiden ja työnantajien välillä ovat arvokkaita ja toisinaan suorastaan välttämättömiä.
Often, contact is established because immigrants are already in the country in an irregular situation, or through recommendations of family or community members.
Taloudellinen integraatio perheenjäsenten kanssa tai jossa ulkomaalaista on suositellut joku muu samaan yhteisöön kuuluva henkilö.
Job seeker visas could help to avoid undeclared work situations.
Työnhakijan viisumin avulla voitaisiin välttää laittoman työvoiman käyttö.