natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Within the operational framework for the implementation of monetary policy, which also includes the system of minimum reserve requirements, these instruments are used to manage liquidity conditions in the interbank money market, first of all with a view to steering very shortterm interest rates – in particular the overnight money market rate – close to the minimum bid rate in the MROs, which is the Eurosystem’s key policy rate.
Rahapolitiikan ohjausjärjestelmässä, johon kuuluu lisäksi vähimmäisvarantojärjestelmä, näillä rahapolitiikan välineillä ohjaillaan likviditeettitilannetta pankkien välisillä rahamarkkinoilla ja pyritään pitämään lyhyimmät korot – erityisesti yön yli -korot – lähellä perusrahoitusoperaatioiden minimitarjouskorkoa, joka on eurojärjestelmän tärkein ohjauskorko.
A particularly important indicator for assessing how successful the ECB was in steering very shortterm interest rates is the spread between the overnight money market rate, as measured by the EONIA (euro overnight index average), an important reference rate for the money market, and the minimum bid rate in the MROs (see Chart 40).
EKP:n onnistumista lyhyimpien korkojen ohjaamisessa pystytään arvioimaan erityisen hyvin tarkastelemalla yön yli -rahamarkkinakoron (jota mitataan tärkeällä rahamarkkinoiden viitekorolla, eonialla) ja perusrahoitusoperaatioiden minimitarjouskoron välistä eroa (ks. kuvio 40).
In 2007 this EONIA spread stood on average at 3 basis points, lower than the 8 basis points observed in 2006.
Vuonna 2007 tämä ero oli keskimäärin 3 peruspistettä eli pienempi kuin vuonna 2006, jolloin eroa oli 8 peruspistettä.
At the same time, the volatility of the EONIA spread, as measured by the standard deviation, increased to 12 basis points in 2007, from 5 basis points in the previous year.
Korkoeron keskihajonnan avulla mitattu vaihtelu kuitenkin lisääntyi edellisvuoden 5 peruspisteestä 12 peruspisteeseen vuonna 2007.
These developments mainly reflect the more volatile market environment as of 9 August: even though the ECB was indeed able to steer the average overnight rate fairly close to the minimum bid rate throughout the year, this was accompanied by an increase in the standard deviation of the EONIA spread from 6 basis points before 9 August to 17 basis points as of 9 August.
Kehitys kuvastaa markkinoiden volatiliteetin kasvua 9.8. alkaen: vaikka EKP pystyikin ohjaamaan yön yli -keskikorkoa niin, että se pysyi koko vuoden verraten lähellä minimitarjouskorkoa, eoniakoron ja minimitarjouskoron eron keskihajonta kasvoi 6 peruspisteestä (9.8. edeltävällä ajanjaksolla) 17 peruspisteeseen (ajanjaksolla 9.8. alkaen).
Over the same period, the average level of the spread decreased from 6 basis points to -3 basis points.
Samaan aikaan keskimääräinen korkoero muuttui 6 peruspisteestä –3 peruspisteeseen.
LIQUIDITY NEEDS OF THE BANKING SYSTEM When supplying liquidity through open market operations, the Eurosystem takes into
Markkinoiden levottomuuden vaikutus näkyi vahvasti eurojärjestelmän avomarkkinaoperaatioissa vuoden 2007 loppuun saakka.
account a daily assessment of the liquidity needs of the aggregate euro area banking system.
varannot) sekä ns. riippumattomiin tekijöihin.
Autonomous factors are those items on the Eurosystem’s balance sheet, such as “banknotes in circulation” and “government deposits”, which have an impact on credit institutions’ current account holdings but are not under the direct control of the Eurosystem’s liquidity management.
Riippumattomiin tekijöihin luetaan ne eurojärjestelmän taseen erät, jotka vaikuttavat luottolaitosten sekkitilitalletuksiin mutta eivät kuulu eurojärjestelmän välittömän likviditeetinhallinnan piiriin (esim. liikkeessä olevien setelien määrä ja valtion talletukset keskuspankeissa).
In 2007 the average daily liquidity needs of the euro area banking system (see Chart 41) amounted to €441.5 billion, 5% higher than in 2006.
VÄHIMMÄISVARANTOJÄRJESTELMÄEuroalueen luottolaitosten on pidettävä vähimmäisvarantoja eurojärjestelmän sekkitileillä.
The main reason for the increase was the continued growth in average reserve requirements, by 14%, to €187.4 billion, which was only partially offset by a decrease in autonomous factors of 2% to €252.2 billion.
Kuten jo vuodesta 1999 alkaen, myös vuonna 2007 vähimmäisvarantovelvoite oli 2 % luottolaitoksen varantopohjasta.
Among the autonomous factors, banknotes in circulation rose significantly, although the growth rate decreased to 9%, from 11% in 2006.
Yhteenlaskettujen vähimmäisvarantovelvoitteiden edellä mainittu 14 prosentin kasvu vuonna 2007 johtuu varantopohjan kasvusta.
The liquidity-draining impact of the growth in banknotes was, however, more than offset by other autonomous factors.
Varantopohja määräytyy luottolaitosten taseissa olevien tiettyjen lyhytaikaisten velkojen perusteella.
Although average excess reserves for the maintenance periods
Vähimmäisvarantojärjestelmällä on rahapolitiikan ohjausjärjestelmässä kaksikin tärkeää tehtävää.
MINIMUM RESERVE SYSTEMCredit institutions in the euro area are required to hold minimum reserves on current accounts with the Eurosystem.
Vuonna 2007 euroalueen pankkijärjestelmän keskimääräinen päivittäinen likviditeettitarve oli 441,5 miljardia euroa eli 5 % suurempi kuin vuonna 2006 (ks. kuvio 41).
As has been the case since 1999, the minimum reserve requirements amounted to 2% of credit institutions’ reserve base in 2007.
Kasvu johtui pääasiassa keskimääräisten varantovelvoitteiden jatkuvasta kasvusta.
It is the growth in the reserve base, which is determined by certain shortterm liabilities on credit institutions’ balance sheets, which explains the abovementioned 14% increase in the total amount of reserve requirements during 2007.
Varantovelvoitteet kasvoivat 14 prosentilla eli 187,4 miljardiin euroon, eikä riippumattomien tekijöiden vaikutuksen pieneneminen 2 prosentilla eli 252,2 miljardiin euroon riittänyt kumoamaan varantovelvoitteiden kasvun vaikutusta.
Since for any maintenance period the Eurosystem remunerates the reserve holdings at a rate which is the average of the marginal rate of the MROs, the minimum reserve system does not impose noticeable costs on the banking sector.
Riippumattomista tekijöistä liikkeessä olevien seteleiden määrä kasvoi merkittävästi (9 %), joskin hitaammin kuin vuonna 2006 (11 %).
At the same time, it fulfils two important functions in the operational framework for monetary policy implementation: first, it stabilises shortterm money market rates, because the reserve requirements have to be fulfilled only on average over the maintenance period, allowing credit institutions to smooth out temporary and unexpected liquidity inflows and outflows on their accounts; second, it enlarges the liquidity deficit of the banking system, i.e. banks’ overall need for refinancing from the Eurosystem.
Setelien määrän kasvun likviditeettiä vähentävä vaikutus kumoutui kuitenkin täysin muiden riippumattomien tekijöiden sitäkin suuremman vaikutuksen vuoksi. Vaikka varantovelvoitteen ylittävien talletusten keskiarvo vuonna 2007 päättyneillä pitoajanjaksoilla kasvoi 0,2 miljardista eurosta 0,9 miljardiin euroon, suhteessa itse varantovelvoitteeseen niiden määrä pysyi vähäisenä (0,5 %).
Chart 41 Liquidity factors in the euro area in 2007
Kuvio 41. Likviditeettitekijät euroalueella vuonna 2007
(EUR billions) fi fine-tuning operations to manage the liquidity autonomous factors open market operations (outstanding volume)minimum reserve requirementscurrent accounts
Riippumattomat tekijät Avomarkkinaoperaatiot (kanta) Vähimmäisvarantovelvoitteet Sekkitilit
All liquidity-providing operations have to be fully collateralised.
Kaikissa likviditeettiä lisäävissä operaatioissa vaaditaan täydet vakuudet.
MROs are regular operations with a weekly frequency and normally have a maturity of one week.
Perusrahoitusoperaatiot ovat säännöllisiä operaatioita, jotka toteutetaan viikoittain ja joiden maturiteetti on tavallisesti yksi viikko.
They are the main instrument for managing the liquidity situation in the market and signalling the monetary policy stance.
Ne ovat tärkein markkinoiden likviditeetinhallinnan väline, ja niillä viestitään rahapolitiikan linjasta.
In 2007 they were conducted as variable rate tenders with a minimum bid rate, which is the key monetary policy rate of the ECB.
Vuonna 2007 perusrahoitusoperaatiot toteutettiin vaihtuvakorkoisina huutokauppoina, joissa korkotarjouksilla oli alaraja.
While a wide range of counterparties (1,693 at the end of 2007) are eligible for these operations, 338 actually participated on average in 2007, 10% less than in
Tämä minimitarjouskorko on EKP:n tärkein ohjauskorko. Monet eri vastapuolet voivat osallistua näihin operaatioihin (vuoden 2007 lopussa mahdollisia vastapuolia oli 1 693), mutta vuonna 2007 osallistujia oli keskimäärin 338 eli 10 % vähemmän kuin vuonna 2006 (jolloin osallistujia oli keskimäärin 377).
no limits on bid rates) with a pre-announced allotment volume, which was set at €50 billion at the beginning of 2007.
jakoi 1 miljardin euron verran yli normiallokaation 1 mukaisen määrän, sillä näin vastapuolet pys- tin määrä ilmoitetaan etukäteen (vuoden 2007 alussa ilmoitettiin jaettavan likviditeetin määräksi 50 miljardia euroa).
LTROs are open to the same set of counterparties as MROs, 145 of which on average participated in LTROs in 2007, compared with 162 in 2006.
Pitempiaikaisiin rahoitusoperaatioihin voivat osallistua samat vastapuolet kuin perusrahoitusoperaatioihinkin, ja vuonna 2007 osallistujia oli 145 (162 vuonna 2006).
After 9 August 2007 two supplementary LTROs (with settlement on 24 August and 13 September) were conducted and later rolled over with an adjustment to the overall amount.
Lisäksi 9.8.2007 jälkeen toteutettiin kaksi ylimääräistä pitempiaikaista rahoitusoperaatiota, joiden maksut suoritettiin 24.8. ja 13.9.2007 ja jotka uusittiin myöhemmin (eri suuruisina).
At the end of 2007 the outstanding amount of LTROs stood at €268 billion, almost 80% higher than the amount outstanding at the beginning of August.
Vuoden 2007 lopussa pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden kanta oli tyivät täyttämään varantovelvoitteensa vaivattomasti seuraavan perusrahoitusoperaation maksujen suorituspäivään asti.
The ECB thereby continued a policy which had started in October 2005 of providing liquidity slightly above the benchmark to counter apparent upward pressure on the EONIA spread.
EKP siis jatkoi lokakuussa 2005 alkanutta linjaansa eli jakoi likviditeettiä hieman yli normiallokaation mukaisen määrän vastavetona eoniakoron ja minimitarjouskoron eron ilmeisille kasvupaineille.
After 9 August the average allotment dropped to €200 billion, reflecting the provision of additional liquidity in supplementary LTROs (see below and Box 9).
Perusrahoitusoperaatioissa jaettiin likviditeettiä 9.8.2007 jälkeen keskimäärin enää 200 miljardia euroa, sillä sitä jaettiin lisäksi ylimääräisissä pitempiaikaisissa rahoitusoperaatioissa (ks. kehikko 9).
The benchmark allotment allows counterparties, in the aggregate, to maintain current accounts close to their reserve requirements, taking into account foreseen liquidity needs and liquidity imbalances that have already accumulated in the same maintenance period.
Normiallokaation mukainen määrä riittää siihen, että vastapuolet pystyvät kaiken kaikkiaan pitämään sekkitilinsä lähellä varantovelvoitettaan. Siinä otetaan huomioon ennalta tiedossa olevat likviditeettitarpeet ja saman pitoajanjakson aikana kertyneet likviditeettivajeet tai -ylijäämät. Normiallokaation tarkka määritelmä löytyy huhtikuun 2004 Kuukausikatsauksen kehikosta ”Publication of the benchmark allotment in the main refinancing operations”.
LTROs are monthly liquidity-providing operations with a three-month maturity.
Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot ovat likviditeettiä lisääviä operaatioita, joiden maturiteetti on kolme kuukautta.
They are conducted as pure variable rate tenders (with
Ne toteutetaan vaihtuvakorkoisina huutokauppoina (eurojärjestelmä ei rajoita korkoa) ja niissä jaettavan likviditee-
MONETARY POLICY OPERATIONS DURING THE FINANCIAL MARKET VOLATILITY
RAHAPOLIITTISET OPERAATIOT RAHOITUSMARKKINOIDEN EPÄVAKAUDEN AIKAAN
Providing liquidity earlier in the reserve maintenance period
Likviditeetin jakamista vähimmäisvarantojen pitoajanjakson alussa lisättiin
In its open market operations the Eurosystem usually provides liquidity in a way that enables credit institutions to maintain current accounts with the Eurosystem which are close to their reserve requirements, thereby fulfilling these requirements proportionally over the maintenance period.
Tavanomaisesti eurojärjestelmä jakaa avomarkkinaoperaatioissaan likviditeettiä siten, että luottolaitokset voivat pitää eurojärjestelmässä sekkitilitalletuksia, joiden määrä on lähellä niiden varantovelvoitteita, ja siten täyttää varantovelvoitteet tasaisesti pitoajanjakson aikana.
This is achieved by allotting amounts in the main refinancing operations (MROs) which are close to the benchmark amount.
Tähän päästään, kun perusrahoitusoperaatioissa jaettavan likviditeetin määrä on lähellä normiallokaation mukaista määrää.
The purpose of this allotment policy is to maintain very shortterm rates close to the main official rate, namely the minimum bid rate in the Eurosystem’s MROs.
Tämän politiikan tarkoituksena on pitää lyhyimmät korot lähellä tärkeintä ohjauskorkoa eli eurojärjestelmän perusrahoitusoperaatioiden minimitarjouskorkoa.
However, after the turmoil in financial markets had spilled over into the overnight euro money market on the morning of 9 August 2007, it appeared that credit institutions developed a preference for fulfilling their reserve requirements relatively early in the maintenance period against the background of indications of decreasing turnover in longerterm money market segments.
Rahoitusmarkkinoiden levottomuuden välityttyä 9.8.2007 aamulla myös euromääräisille yön yli -rahamarkkinoille osoittautui kuitenkin, että luottolaitokset pyrkivät täyttämään varantovelvoitteensa suhteellisen varhain pitoajanjaksolla, kun ilmeni merkkejä kaupankäynnin vähentymisestä pitempiaikaisissa rahamarkkinatransaktioissa.
In order to achieve its target for very shortterm interest rates, the ECB “frontloaded” the supply of reserves, i.e. it increased the supply of liquidity towards the beginning of the maintenance period, while
Kyetäkseen pitämään lyhyimmät korot lähellä minimitarjouskorkoa EKP ryhtyi tarjoamaan rahoitusta etupainoisesti, eli se jakoi aiempaa enemmän likviditeettiä pitoajanjakson alussa ja vähensi jaettavan likviditeetin määrää pitoajanjakson lopussa.
1 The Eurosystem had frontloaded the supply of reserves by providing liquidity slightly above the benchmark allotment in the MROs already before the turmoil.
1 Eurojärjestelmä oli tarjonnut rahoitusta etupainoisesti jo ennen rahoitusmarkkinoiden levottomuutta jakamalla perusrahoitusoperaatioissa likviditeettiä jonkin verran yli normiallokaation mukaisen määrän.
However, the degree of frontloading was much higher during the period of turmoil, as the chart illustrates.
Levottomuuden aikana rahoituksen jaon etupainoisuutta kuitenkin lisättiin huomattavasti (ks. kuvio).
Daily reserve surplus over the course of a maintenance period x-axis: number of days until the end of the maintenance periody-axis: daily reserve surplus in EUR billions observed on average daily reserve surplus (maintenance periods ending between August 2005 and August 2007)daily reserve surplus (maintenance periods ending between September 2007 and February 2008) liquidity at the beginning of the maintenance period was mainly provided in the regular MROs.
Päivittäinen varantoylijäämä pitoajanjaksona x-akseli: päivien lukumäärä pitoajanjakson loppuun saakkay-akseli: päivittäinen varantoylijäämä mrd. euroina keskimäärin
This is illustrated by the path of the daily reserve surplus, i.e. the difference between current account holdings of credit institutions and reserve requirements in the course of a maintenance period (see the chart).
Päivittäinen varantoylijäämä (pitoajanjaksojen päättyminen: elokuu 2005 – elokuu 2007)Päivittäinen varantoylijäämä (pitoajanjaksojen päättyminen: syyskuu 2007 – helmikuu 2008)
would reinforce this policy of “frontloading” and that it would steer liquidity towards more balanced conditions also during the period if this was needed to keep shortterm rates close to the minimum bid rate.
Tämä näkyy luottolaitosten varantovelvoitteen ylittävien talletusten (luottolaitosten sekkitilitalletusten ja vähimmäisvarantovelvoitteen välinen ero) päivittäisessä kehityksessä pitoajanjakson aikana (ks. kuvio).
In line with this communication, the ECB steadily allotted amounts significantly above the benchmark in the MROs, and whenever notable downward pressure on the overnight rate started to appear, the ECB conducted liquidity-absorbing fine-tuning operations.
Varantovelvoitteen ylittävien talletusten päivittäinen määrä oli keskimäärin suhteellisen lähellä nollaa elokuuta 2007 vuoden edeltäneinä pitoajanjaksoina, mutta sen jälkeisinä pitoajanjaksoina määrä oli jakson alussa selvästi yli nollan ja jakson lopussa selvästi alle nollan.
In addition to the usual fine-tuning operations on the last day of the maintenance period, such liquidity-absorbing fine-tuning operations were carried out on 12 October, 7 December, 17 December and, as described below, around the year-end.
EKP ilmoitti 8.10. ja 23.11.2 (sähköisten markkinatietojärjestelmien välityksellä) jakavansa vastakin runsaasti likviditeettiä pitoajanjakson alussa ja pyrkivänsä tasapainottamaan likviditeettitilannetta myös pitoajanjakson kuluessa, mikäli se olisi tarpeen lyhyiden korkojen pitämiseksi lähellä minimitarjouskorkoa.
On 14 January 2008 the ECB confirmed that it would continue its frontloading policy for as long as necessary.
Näitä maturiteetiltaan yli päivän operaatioita toteutettiin 12.10., 7.12. ja 17.12.
Supplementary longerterm refinancing operations
Ylimääräiset pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot
The financial market volatility seemed to increase banks’ preference for reducing their future liquidity needs, which led to significant tensions in the money market, not only in the shortterm segment but also in the longerterm segment, where the turnover was reported to be very low.
Epävakaus rahoitusmarkkinoilla näytti lisäävän pankkien pyrkimystä vähentää tulevia likviditeettitarpeitaan, minkä vuoksi rahamarkkinoilla ilmeni jännitteitä paitsi lyhyissä maturiteeteissa myös pitkien maturiteettien puolella, missä kaupankäynti oli tietojen mukaan hyvin vähäistä.
In order to support a normalisation of conditions, the Eurosystem increased the share of refinancing provided via three-month longerterm refinancing operations (LTROs), while at the same time reducing the share provided via the one-week MROs.
Tilanteen normalisoimiseksi eurojärjestelmä jakoi aiempaa suuremman osan likviditeetin tarjonnastaan kolmen kuukauden pitempiaikaisissa rahoitusoperaatioissa ja vastaavasti vähensi maturiteetiltaan viikon mittaisissa perusrahoitusoperaatioissa jaettavan likviditeetin osuutta.
Accordingly, the total amount of outstanding refinancing remained unchanged, while the average maturity was extended, thereby temporarily reducing the future liquidity needs of the banking system.
Siten avoinna olevien rahoitusoperaatioiden kokonaisvolyymi pysyi ennallaan, mutta niiden keskimääräistä maturiteettia pidennettiin. Näin vähennettiin tilapäisesti pankkijärjestelmän tulevia likviditeettitarpeita.
Specifically, two supplementary LTROs with a maturity of three months were carried out, one on 23 August and one on 12 September, for amounts of €40 billion and €75 billion respectively.
Elokuun 23. päivänä toteutettiin 40 miljardin euron ja syyskuun 12. päivänä 75 miljardin euron ylimääräinen pitempiaikainen rahoitusoperaatio; kummankin maturiteetti oli kolme kuukautta.
As the regular monthly LTROs were conducted as usual, the total amount of refinancing provided via LTROs increased from €150 billion (three allotments of €50 billion) to €265 billion, while the size of the MROs decreased correspondingly from around €300 billion to below €200 billion.
Lisäksi toteutettiin säännölliset kuukausittaiset pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot, eli pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden kautta jaetun likviditeetin määrä kasvoi 150 miljardista eurosta (kolme 50 miljardin euron operaatiota) 265 miljardiin euroon.
The supplementary LTROs were renewed when they matured in November and December, with an
Perusrahoitusoperaatioissa jaetun likviditeetin määrä pieneni vastaavasti noin 300 miljardista eurosta
2 The full list of statements issued by the ECB can be found at: http://www.ecb.europa.eu/mopo/implement/omo/html/communication.en.html
2 Täydellinen luettelo EKP:n tiedonannoista löytyy osoitteesta http://www.ecb.europa.eu/mopo/implement/omo/html/communication.en.html.
On 7 February 2008 it was announced that they would again be renewed in February and March 2008.
Helmikuun 7. päivänä 2008 ilmoitettiin, että ylimääräiset pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot uusitaan jälleen helmikuussa ja maaliskuussa 2008.
Special measures around the yearend
Vuodenvaihteessa toteutetut erityistoimenpiteet
Banks are usually more reluctant to lend in the money market in the last weeks of the year, owing to balance sheet concerns.
Vuoden kahden viimeisen viikon aikana pankit pyrkivät yleensä välttämään lainanantoa rahamarkkinoilla taseeseen liittyvistä syistä.
This well-known phenomenon was foreseen to be particularly strong in 2007.
Ilmiö on hyvin tunnettu, ja sen ennakoitiin olevan erityisen voimakas vuonna 2007.
In a press release on 30 November, the ECB therefore announced special measures to alleviate tensions in the money market during this time period.
EKP ilmoittikin 30.11. julkaisemassaan lehdistötiedotteessa erityisistä toimista rahamarkkinoiden jännitteiden lievittämiseksi kyseisenä aikana.
The maturity of the MRO allotted on 18 December was exceptionally extended from one to two weeks, so that banks could cover their liquidity needs over Christmas and the days around the yearend in advance of this difficult period.
Joulukuun 18. päivänä toteutetun perusrahoitusoperaation maturiteettia pidennettiin poikkeuksellisesti viikosta kahteen viikkoon, jotta pankit voisivat kattaa joulunajan ja vuodenvaihteen likviditeettitarpeensa jo ennen tätä hankalaa jaksoa.
On 17 December the ECB also communicated via news wire services that in this two-week MRO it would deviate from the usual allotment procedure and satisfy all bids at or above the weighted average rate of the previous MRO, which was 4.21%.
EKP ilmoitti 17.12. sähköisissä markkinainformaatiojärjestelmissä hyväksyvänsä tässä kahden viikon perusrahoitusoperaatiossa normaalikäytännöstä poiketen kaikki edellisen perusrahoitusoperaation painotetun keskikoron (4,21 %) suuruiset tai sen ylittävät tarjoukset.
This decision was mainly driven by evidence suggesting that liquidity needs could push up bidding rates to undesirable levels.
Pääasiallisena syynä tähän olivat viitteet siitä, että korot saattaisivat likviditeettitarpeiden vuoksi nousta huutokaupoissa toivottua korkeammiksi.
As a result, the ECB allotted €348.6 billion, which was €168.1 billion more than the benchmark amount.
Tämän seurauksena EKP jakoi likviditeettiä 348,6 miljardia euroa eli 168,1 miljardia euroa yli normiallokaation mukaisen määrän.
The provision of such abundant liquidity resulted in downward pressure on the overnight rate.
Kun likviditeettiä jaettiin näin runsaasti, yön yli -korkoon kohdistui laskupaineita.
In order to reduce this pressure, the ECB conducted a series of liquidity-absorbing fine-tuning operations.
Paineiden lieventämiseksi EKP toteutti sarjan likviditeettiä vähentäviä hienosäätöoperaatioita.
The last of these fine-tuning operations was conducted on 3 January, the day before the settlement of the first MRO in 2008.
Viimeinen näistä hienosäätöoperaatioista oli 3.1. eli päivää ennen vuoden 2008 ensimmäisen perusrahoitusoperaation maksujen suorittamista.
On average, the ECB drained €143.8 billion per day via fi fine-tuning operations.
EKP vähensi hienosäätöoperaatioissa likviditeettiä keskimäärin 143,8 miljardin euron verran päivässä.