natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• increasing the amount of resources devoted to removing inequalities between European regions (structural funds);
• Euroopan alueiden välisten kehityserojen tasoittamiseen tarkoitettujen varojen lisääminen (rakennerahastot) b) Euroopan valuuttajärjestelmästä talous- ja rahaliittoon
Ljubljana’s market traders swapped the Slovenian tolar for the euro on 1 January 2007.
Ljubljanan torimyyjät vaihtoivat Slovenian tolarin euroon 1. tammikuuta 2007.
The second stage began on 1 January 1994.
Toinen vaihe alkoi 1. tammikuuta 1994.
It provided for :
Siihen sisältyivät
Euro notes and coins were issued on 1 January 2002 in these 12 euro area countries.National currencies were withdrawn from circulation two months later.
Eurosetelit ja kolikot laskettiin liikkeeseen 1. tammikuuta 2002 näissä 12:ssa euroalueen maassa. Kansalliset rahayksiköt poistettiin liikkeestä kaksi kuukautta myöhemmin.
Since then, only the euro has been legal tender for all cash and bank transactions in the euro area countries, which represent more than two thirds of the EU population.
Siitä lähtien euro on ollut kaikkien kä-teis- ja pankkitapahtumien ainoa laillinen rahayksikkö euroalueen maissa, joissa asuu yli kaksi kolmasosaa EU:n väestöstä.
The EMI was made up of the governors of the central banks of the EU countries;
• säännöt EU-maiden julkisen talouden alijäämien hillitsemiseksi.
Each EU country must meet the five convergence criteria in order to go to the third stage.
Kolmanteen vaiheeseen pääsemiseksi EU-maiden on täytettävä viisi lähentymiskriteeriä.
• price stability: the rate of inflation may not exceed the average rates of inflation of the three member states with the lowest inflation by more than 1.5%;
• hintojen vakaus: inflaatioaste ei saa ylittää enempää kuin 1,5 prosenttia niiden kolmen jäsenvaltion keskimääräistä inflaatioastetta, joissa inflaatio on ollut alhaisin
• interest rates: long-term interest rates may not vary by more than 2% in relation to the average interest rates of the three member states with the lowest interest rates;
• korkotaso: pitkäaikaiset korot saavat vaihdella enintään kaksi prosenttia suhteessa niiden kolmen maan keskimääräisiin korkoihin, joissa korkotaso on alhaisin
• deficits: national budget deficits must be below 3% of GDP;
Kolmannessa vaiheessa syntyi euro.
The third stage was the birth of the euro.
Euro otettiin käyttöön 1. tammikuuta 1999 yhdessätoista maassa.
On 1 January 1999, 11 countries adopted the euro, which thus became the common currency of Austria, Belgium, Finland, France, Germany, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Portugal and Spain.
Siitä tuli näin Belgian, Saksan, Irlannin, Espanjan, Ranskan, Italian, Luxemburgin, Alankomaiden, Itävallan, Portugalin ja Suomen yhteinen valuutta.
(Greece joined them on 1 January 2001).
(Kreikka liittyi mukaan 1. tammikuuta 2001.)
From this point onwards, the European Central Bank took over from the EMI and became responsible for monetary policy, which is defined and implemented in euros.
Tästä hetkestä lähtien Euroopan rahapoliittisen instituutin tehtävät siirtyivät Euroopan keskuspankille, joka vastaa euromääräisenä määriteltävästä ja toteutettavasta rahapolitiikasta.
• public debt: this may not exceed 60% of GDP; resent the euro in international monetary forums.
• julkinen velka: velka saa olla korkeintaan 60 prosenttia suhteessa BKT:hen
• exchange rate stability: exchange rates must have remained within the authorised margin of fluctuation for the previous two years.
Tapaamisten tarkoituksena on parantaa talouspolitiikan koordinointia, seurata euroalueen maiden budjetti- ja valtiovarainpolitiikkaa sekä edustaa euroa kansainvälisissä valuuttafoorumeissa.
euro, when they are able to meet the criteria.
e) Uudet jäsenvaltiot ja EMU
Slovenia was the first of countries from the 2004-enlargment to do so and joined the euro area on 1 January 2007.
• valuuttakurssien vakaus: valuuttakurssien on pysyttävä sallitussa vaihteluvälissä kahden vuoden ajan ennen euron käyttöönottoa.
In June 1997, the European Council adopted a Stability and Growth Pact.
Kesäkuussa 1997 Eurooppa-neuvosto hyväksyi vakaus- ja kasvusopimuksen.
This was a permanent commitment to budgetary stability, and made it possible for penalties to be imposed on any country in the euro area whose budget deficit exceeded 3%.
Se merkitsi pysyvää sitoutumista julkisen talouden vakauteen ja mahdollisti seuraamusten määräämisen euroalueen maalle, jonka julkisen talouden ylijäämä on suurempi kuin kolme prosenttia.
The Pact was subsequently judged to be too strict and was reformed in March 2005.
Myöhemmin sopimuksen katsottiin olevan liian ankara ja se uudistettiin maaliskuussa 2005.
The euro: the common currency for over 310 million people in the EU.
Euro: yli 310 miljoonan ihmisen yhteinen raha EU:ssa
Priority on growth and jobs
Etusijalla kasvu ja työllisyys
• The Union intends to respond to globalisation by making the Europe an economy more competitive (liberalisation of telecommunications, services and energy).
• Unioni aikoo vastata globalisaatioon parantamalla Euroopan talouden kilpailukykyä (televiestintä-, palvelu- ja energiamarkkinoiden vapauttaminen).
• The Union is supporting the reform programmes of member countries by making it easier to exchange ‘best practice’.
• Se pyrkii sovittamaan talouskasvun ja kilpailukyvyn yhteen eurooppalaiselle mallille luonteenomaisten tekijöiden eli sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kestävän kehityksen kanssa.
• The EU Structural Funds will spend more on training, innovation and research, in the 2007–13 budget period.
• EU:n rakennerahastoista osoitetaan talousarviokaudella 2007–2013 yhä enemmän tukea koulutukseen, innovaatioon ja tutkimukseen.
The other was the technological revolution, including the internet and new information and communication technologies.
vallankumous: Internet sekä uusi tieto- ja viestintätekniikka.
At the beginning of the 1990s, two great changes began transforming economies and daily life throughout the world, including Europe.
Kaksi merkittävää muutosta alkoi vaikuttaa Euroopan ja koko maailman talouteen ja ihmisten jokapäiväiseen elämään 1990-luvun alussa.
One was the emergence of a globalised economy as economies everywhere became increasingly interdependent.
Ensimmäinen oli globalisaatio: talousalueiden keskinäinen riippuvuus kasvoi kaikkialla maailmassa. Toinen oli tekniikan
Europeans have to be equipped for today’s job market.
Eurooppalaisten on varustauduttava nykypäivän työmarkkinoita varten.
Tomorrow’s pensioners need social security which must be prepared today.
Huomisen eläkeläiset tarvitsevat sosiaaliturvan, jota on alettava valmistella jo nyt.
I. The Lisbon Process a.
I Lissabonin prosessi a) Tavoitteet lutuksen, Internetin käytön sekä sähköisen kaupankäynnin.
Objectives structural and social changes without excessive pain.
Siihen sisältyy myös Euroopan sosiaaliturvajärjestelmien uudistaminen.
However, they must be modernised so as to make them sustainable and so that their benefits can be enjoyed by future generations.
Niitä on kuitenkin uudistettava, jotta ne olisivat kestäviä ja jotta myös tulevat sukupolvet voivat nauttia niiden eduista.
Every spring, the European Council meets to review progress in implementing the Lisbon strategy.
Eurooppa-neuvosto tapaa vuosittain keväällä tarkastellakseen Lissabonin strategian toteuttamisen edistymistä.
By the year 2000, EU leaders were well aware that the European economy needed thorough modernisation in order to compete with the United States and other major world players.
Vuoteen 2000 tultaessa EU:n johtajat olivat tietoisia tarpeesta uudistaa Euroopan taloutta perusteellisesti, jotta se olisi kilpailukykyinen Yhdysvaltojen ja muiden maailmankaupan tärkeimpien toimijoiden kanssa.
Meeting in Lisbon in March that year, the European Council set the EU a new and ambitious goal: to become, by 2010, ‘the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable growth with more and better jobs and greater social cohesion’.
Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti unionille uuden ja kunnianhimoisen tavoitteen: Euroopasta on vuoteen 2010 mennessä määrä tulla maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja sekä lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
The European Council also agreed on a detailed strategy for achieving this goal.
Eurooppa-neuvosto sopi myös yksityiskohtaisesta strategiasta tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
The ‘Lisbon strategy’ covers a whole range of areas, such as scientific research, education, vocational training, internet access and online business.
Lissabonin strategia kattaa monenlaisia aloja, kuten tieteellisen tutkimuksen, yleissivistävän ja ammatillisen kou-
The European Council in spring 2006 did not attempt to hide the fact that, six years after its launch, the results of the Lisbon process have been mixed.
Kevään 2006 Eurooppa-neuvosto ei yrittänytkään peitellä sitä seikkaa, että Lissabonin prosessin tulokset eivät ole kuuden toteutusvuoden jälkeen kaikilta osin tyydyttäviä.
As a result, it decided to address the problem of continuing high unemployment in many EU countries and refocus the EU’s priorities on growth and jobs.
Se päättikin puuttua erityisesti kor-
On the initiative of the President of the European Commission, José Manuel Barroso, the EU member states have therefore decided: support to member states, particularly through the dissemination of ‘best practice’ in Europe;
• investoida yhä enemmän tutkimukseen ja innovaatioon
• to invest more in research and innovation;
Jos talouden tuottavuuden ja sosiaalisen koheesion halutaan parantuvan, Euroopan on jatkossakin pyrittävä ensisijaisesti kehittämään talouden suorituskykyä, innovaatiota ja osaamista.
• to speed up reforms in the financial markets and in social security systems and accelerate liberalisation of the telecommunications and energy sectors.
EU:n jäsenvaltiot päättivätkin Euroopan komission puheenjohtajan José Manuel Barroson aloitteesta
• to give the European Commission a greater role as coordinator in order to give
• vauhdittaa rahoitusmarkkinoiden ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistusta sekä nopeuttaa televiestintä- ja energiamarkkinoiden vapauttamista.
• Thanks to the European Union, citizens of member countries can travel, live and work anywhere in Europe.
• Euroopan unionin ansiosta EU-maiden kansalaiset voivat matkustaa, asua ja työskennellä missä tahansa Euroopan unionin alueella.
• In daily life, the EU encourages and funds programmes to bring citizens closer together, particularly in the fields of education and culture.
• EU tukee ja rahoittaa ohjelmia, jotka tuovat kansalaisia lähemmäs toisiaan arkielämässä. Ne liittyvät erityisesti koulutukseen ja kulttuuriin.
• A feeling of belonging to the European Union will develop only gradually, through its tangible achievements and successes.
• Tunne Euroopan unionin kansalaisuudesta kehittyy pikku hiljaa käytännön saavutusten ja onnistumisten myötä.
• Some symbols that represent a shared European identity already exist.
• Joitakin yhteisen eurooppalaisen identiteetin symboleja on jo olemassa.
The most prominent is the single currency, but there are also the EU flag and anthem.
Näkyvin on yhteinen raha, mutta tuttuja ovat myös EU:n lippu ja hymni.
I. Travelling, living and working in Europe
I Matkustaminen, asuminen ja työskenteleminen Euroopassa
The first right of a European citizen is the right to travel, work and live anywhere in the Union.
Euroopan unionin kansalaisen ensimmäisenä oikeutena on oikeus matkustaa, työskennellä ja asua missä tahansa unionin alueella.
The Treaty of Maastricht enshrined this right in its chapter on citizenship.
Nämä oikeudet kirjattiin Maastrichtin sopimuksen unionin kansalaisuutta koskevaan lukuun.
Europeans are not just consumers or participants in economic and social affairs.
Eurooppalaiset eivät ole pelkästään kuluttajia tai talous- ja sosiaalipolitiikan pelinappuloita.
They are also citizens of the European Union, and as such have specific political rights.
He ovat myös Euroopan unionin kansalaisia, joilla on erityisiä poliittisia oikeuksia.
Under the Maastricht Treaty, every citizen of the Union, regardless of nationality, has the right to vote and to stand as a candidate in local elections in his or her country of residence and in elections to the European Parliament.
Maastrichtin sopimuksen perusteella kaikilla unionin kansalaisilla on kansallisuuteen katsomatta oikeus äänestää ja olla ehdokkaana kunnallisissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa siinä EU-maas-sa, jossa he asuvat.
The EU has passed a directive establishing a system of mutual recognition of higher education qualifications.
EU on antanut direktiivin, jolla perustetaan korkeakoulututkintojen vastavuoroiseen tunnustamiseen perustuva järjestelmä.
This brings the EU closer to its people.
Tämä tuo EU:ta lähemmäs kansalaisia.
Citizenship of the Union is now enshrined in the Treaty which states that ‘Every person holding the nationality of a Member State shall be a citizen of the Union.
Unionin kansalaisuus on nyt kirjattu perustamissopimukseen, jonka mukaan ”Unionin kansalainen on jokainen, jolla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus.
Citizenship of the Union shall complement and not replace national citizenship’.
Unionin kansalaisuus täydentää, mutta ei korvaa jäsenvaltion kansalaisuutta.”
Any person who is a national of an EU country can work in the health, education and other public services anywhere in the Union, with the exception of activities covered by the prerogative of public authorities (the police, armed forces, foreign affairs, etc.).
Kaikki EU-maiden kansalaiset voivat työskennellä terveys- ja koulutuspalvelujen sekä muiden julkisten palvelujen alalla missä tahansa unionin alueella lukuun ottamatta tiettyjä julkisille viranomaisille rajattuja tehtäviä (poliisi, puolustusvoimat, ulkoasiainhoito ym.).
Indeed, what could be more natural than recruiting a British teacher to teach English in Rome, or encouraging a young Belgian graduate to compete in a civil service exam in France?
Näin voidaan esimerkiksi palkata englantilainen opettaja opettamaan äidinkieltään helsinkiläisille oppilaille tai rohkaista tutkinnon suorittanutta belgialaisnuorta hakemaan hallinnollista virkaa Ranskasta.
The Treaty of Amsterdam, which came into force in 1999, strengthened the concept of fundamental rights.
Amsterdamin sopimus, joka tuli voimaan vuonna 1999, vahvisti ”perusoikeuksien” käsitettä.
It introduced a procedure for taking action against an EU country that violates its citizens’ fundamental rights.
Siinä otettiin käyttöön menettely, jonka mukaan sellaista EU-maata vastaan voidaan ryhtyä toimiin, joka ei kunnioita EU-kansalaisten perusoikeuksia.
It also extended the principle of non-dis-crimination so that it covers not only nationality but also gender, race, religion, age and sexual orientation.
Sopimuksella laajennettiin syrjimättömyysperiaate koskemaan kansalaisuuden lisäksi myös sukupuolta, rotua, uskontoa, ikää ja sukupuolista suuntautumista.
Finally, the Amsterdam Treaty improved the EU policy of transparency and allowed citizens greater access to the official documents of the European institutions.
Amsterdamin sopimuksella lisättiin EU:n politiikan avoimuutta ja parannettiin kansalaisten oikeuksia tutustua Euroopan toimielinten asiakirjoihin.
A sense of belonging together and having a common destiny cannot be manufactured.
Se voi syntyä ainoastaan yhteisestä kulttuurisesta tietoisuudesta.
It can only arise from a shared cultural awareness, which is why Europe now needs to focus its attention not just on economics but also on education, citizenship and culture.
Tämän vuoksi Euroopan on nyt kiinnitettävä huomio talouden ohella myös koulutukseen, kansalaisuuteen ja kulttuuriin.
The EU’s educational and training programmes are one element in this.
EU:n yleissivistävät ja ammatilliset koulutusohjelmat ovat yksi osa tätä.
They promote exchange programmes so students can go abroad, participate in joint school activities across borders and learn new languages, etc.
Niillä edistetään vaihto-ohjelmia, jotta opiskelijat voivat mennä ulkomaille, osallistua valtioiden rajat ylittäviin yhteisiin koulutustapahtumiin, oppia uusia kieliä jne.
It is still decided at national or local level how schools and education are organised and what the exact curriculum is.
Koulu- ja opetusjärjestelmistä sekä opinto-ohjelmien sisällöstä päätetään edelleen kansallisella tai paikallisella tasolla.
The European Union’s commitment to citizens’ rights was reaffirmed in Nice in December 2000 with the solemn proclamation of the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Euroopan unionin sitoutuminen kansalaisten perusoikeuksien noudattamiseen vahvistettiin joulukuussa 2000 Nizzassa, jossa annettiin juhlallinen julistus Euroopan unionin perusoikeuskirjasta.
This Charter was drawn up by a Convention composed of members of national parliaments, MEPs, representatives of national governments and a member of the European Commission.
Perusoikeuskirjan laati valmistelukunta, joka koostui kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin jäsenistä, jäsenvaltioiden hallitusten edustajista ja Euroopan komission jäsenestä.
Under six headings — Dignity, Freedoms, Equality, Solidarity, Citizens’ Rights and Justice — its 54 articles set out the European Union’s fundamental values and the civil, political, economic and social rights of EU citizens.
Kuuteen osastoon – Ihmisarvo, Vapaudet, Tasa-arvo, Yhteisvastuu, Kansalaisten oikeudet ja Lainkäyttö – jaetuissa 54 artiklassa määritellään Euroopan unionin perusoikeudet sekä EU-kansalaisten poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja kansalaisoikeudet.
In the field of culture, the EU programmes ‘Culture’ and ‘Media’ foster cooperation between programme makers, promoters, broadcasters and artists from different countries.
Ensimmäiset artiklat koskevat ihmisarvoa, oikeutta elämään, oikeutta henkilökohtaiseen koskemattomuuteen, sananvapautta ja omantunnonvapautta.
This helps to produce more European TV programmes and films, thereby redressing the balance between European and American output.
Osasto ”Yhteisvastuu” kattaa uudella tavalla sosiaaliset ja taloudelliset oikeudet, joita ovat muun muassa
The opening articles cover human dignity, the right to life, the right to the ‘integrity of the person’ and the right to freedom of expression and of conscience.
EU:n Kulttuuri- ja Media-ohjelmilla edistetään kulttuuriyhteistyötä eri maiden ohjelmantekijöiden, tuottajien, lähetysyhtiöiden ja taiteilijoiden välillä.
The chapter on solidarity brings together, in an innovative way, social and economic rights such as:
Näin voidaan tuottaa yhä enemmän eurooppalaisia TV-ohjelmia ja elokuvia sekä tasapainottaa eurooppalaisen ja amerikkalaisen tuotannon osuuksia.
• the right to strike;
• lakko-oikeus
V. The Ombudsman and the right to petition
V Oikeusasiamies ja kanteluoikeus
• the right of workers to be informed and consulted;
• työntekijöiden oikeus saada tietoa ja tulla kuulluksi
• the right to reconcile family life and professional life;
• oikeus sovittaa yhteen perhe- ja työelämä
• the right to healthcare, social security and social assistance throughout the European Union.
• oikeus terveydensuojeluun, sosiaaliturvaan ja sosiaalitukeen koko Euroopan unionissa.
To help bring the EU closer to its citizens, the Treaty on European Union created the post of Ombudsman.
EU:n tuomiseksi lähemmäs kansalaisia Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa perustettiin Euroopan oikeusasiamiehen virka.
The European Parliament appoints the Ombudsman, who remains in office for the duration of the Parliament.
Euroopan parlamentti nimittää oikeusasiamiehen, jonka virkakausi on sama kuin parlamentin toimikausi.
The Ombudsman’s role is to investigate complaints against EU institutions and bodies.
Oikeusasiamiehen tehtävänä on tutkia EU:n toimielimistä ja laitoksista tehtyjä kanteluita.
Complaints may be brought by any EU citizen and by any person or organisation living or based in an EU member country.
Kanteluja voivat tehdä EU:n kansalaiset sekä sellaiset henkilöt, yritykset ja yhteisöt, joiden asuin- tai kotipaikka on jossakin EU-maassa.
The Ombudsman tries to arrange an amicable settlement between the complainant and the institution or body concerned.
Oikeusasiamies pyrkii löytämään sovitteluratkaisun kantelijan ja asianomaisen toimielimen tai laitoksen välillä.
The Charter also promotes equality between men and women and introduces rights such as data protection, a ban on eugenic practices and the reproductive cloning of human beings, the right to environmental protection, the rights of children and elderly people and the right to good administration.
Perusoikeuskirjassa edistetään myös naisten ja miesten tasa-arvoisuutta ja määritetään oikeudet, jotka koskevat muun muassa tietosuojaa, ihmisten geneettiseen jalostamiseen tähtäävien käytäntöjen ja ihmisten kloonauksen kieltoa, oikeutta ympäristönsuojeluun, lasten ja vanhusten oikeuksia sekä oikeutta hyvään hallintoon.
Another important link between citizens and the EU institutions is the right of any person residing in a member state to petition the European Parliament.
Toinen tärkeä yhteys kansalaisten ja EU:n toimielinten välillä on EU:n jäsenvaltiossa asuvan henkilön oikeus tehdä vetoomus Euroopan parlamentille.
The EU programmes for lifelong learning: estimated figures for the programme period 2007–13
Elinikäiseen oppimiseen liittyvät EU-ohjelmat: arvioidut luvut ohjelmakaudella 2007–2013
Name of EU programme
Tavoitteet
5% of schoolchildren in the European Union will participate in joint educational activities.
Viisi prosenttia Euroopan unionin koululaisista osallistuu yhteisiin koulutustapahtumiin.
Three million students will be able to study at universities abroad.
3 miljoonaa opiskelijaa voi opiskella yliopistossa ulkomailla.
Every year 80 000 people will be able to do traineeships in companies and training centres in another European country.
Joka vuosi 80 000 ihmistä käy harjoittelussa yrityksissä ja koulutuskeskuksissa muissa Euroopan maissa.
7 000 people every year will be able to carry out educational activities abroad.
Joka vuosi 7 000 ihmistä osallistuu koulutustapahtumiin ulkomailla.
Support for academic research and teaching in European integration.
Tuetaan Euroopan yhdentymistä käsittelevää yliopistotutkimusta ja opetusta.
European integration studies
Euroopan yhdentymistä käsittelevät opinnot
The idea of a ‘citizens’ Europe’ is very new.
Ajatus kansalaisten Euroopasta on uusi.
Some symbols that represent a shared European identity already exist, such as the European passport (in use since 1985), the European anthem (Beethoven’s ‘Ode to Joy’) and the European flag (a circle of 12 gold stars on a blue background).
Yhteistä eurooppalaista identiteettiä kuvastavia symboleja ovat eurooppalainen passi (käytössä vuodesta 1985), hymni (Beethovenin ”Oodi ilolle”) ja lippu (12 kultaista tähteä sinisellä pohjalla).
EU driving licences have been issued in all EU countries since 1996.
EU-ajokortteja on myönnetty kaikissa EU-maissa vuodesta 1996.
The EU has adopted a motto, ‘United in diversity’, and 9 May has been made ‘Europe Day’.
EU:lla on myös tunnuslause, ”Moninaisuudessaan yhtenäinen”, ja 9. toukokuuta on julistettu Eurooppa-päiväksi.
The use of euro notes and coins since 2002 has had a major psychological impact.
Euroseteleiden ja kolikoiden käyttöönotolla vuonna 2002 oli merkittävä psykologinen vaikutus.
More than two thirds of EU citizens now manage their personal budget and savings in euro.
Yli kaksi kolmasosaa EU:n kansalaisista hoitaa henkilökohtaiset raha-asian-sa ja säästönsä euromääräisinä.
Pricing goods and services in euro means that consumers can compare prices directly from one country to another.
Tavaroiden ja palvelujen hinnoittelu euroina antaa kansalaisille mahdollisuuden vertailla suoraan eri maiden hintoja.