natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sources: European Commission Business and Consumer Surveys.
Lähteet: Yrityksiä ja kuluttajia koskevat Euroopan komissionsuhdannekyselyt.Huom.
Note: All data are seasonally adjusted.
Kaikki tiedot on puhdistettu kausivaihtelusta.
Data shown are calculated as deviations from the average over the period since January 1985 for consumer and industrial confidence, and since April 1995 for services confidence.
Kuluttajien ja teollisuuden luottamusindikaattorin tiedot on laskettu poikkeamina tammikuusta 1985 alkaen lasketusta keskiarvostaja palvelualojen luottamusindikaattorin tiedot poikkeamina huhtikuusta 1995 alkaen lasketusta keskiarvosta.
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data shown are calculated as three-month on three-monthpercentage changes.
2003 toisella neljänneksellä ja teollisuuden kolmannella neljänneksellä (ks. kuvio 20).
Both intra- and extra-euro area exports appearto have provided impulses for the pick-up inindustrial production (excluding construction)in the second half of 2003 (see Chart 21).
Tuotanto kehittyi kuitenkin vastakkaisiin suuntiin vuoden viimeisellä neljänneksellä: teollisuuden tuotannon kasvu nopeutui edelleen ja markkinaehtoisten palvelujen tuotannon kasvu hidastuihieman.
LESS DISPERSION IN OUTPUT GROWTH ACROSSCOUNTRIESVarious dispersion measures indicate that thedivergence of real GDP growth rates declinedamong euro area countries in 2003.
Teollisuustuotannon kasvun piristyminen vuoden 2003 jälkipuoliskolla oli suurelta osin seurausta tavaraviennin elpymisestä. Tämä käy yksiin sen kanssa, että euroalueen maiden tuotantoon erittäin suhdanneherkkä ulkoiselle kehitykselle.
Reflectingin part the global economic slowdown, annualaveragereal GDP growth decreasedin mosteuro area countries in 2003 compared with theyearbefore,exceptfor Belgium, Spain and Greece, where growth increased moderately; in Italy growth remained virtually unchanged.
Sekä euroalueen sisälle että sen ulkopuolelle suuntautuva vienti näyttävät vaikuttaneenilman rakentamista lasketun teollisuustuotannon kasvun piristymiseen vuoden 2003 jälkipuoliskolla (ks. kuvio 21).
Employmentthus provedmore resilient than might have been expectedgiventheprotractedperiodofsubduedeconomic activity.
Se oli hitaampaa kuinkahtena aiempana vuonna ja vuoden 1993 lamanaikana.
To some extent thiswould contrast with developments observedinpreviouseconomicslowdowns,whereemployment rather than hours bore the brunt ofthe adjustment.
Sitä vastoin ilman rakentamista lasketunteollisuuden reaalisen arvonlisäyksen kasvuvauhti oli –0,1 % eli hieman hitaampi kuin kahtena aiempana vuonna, mutta yhtä nopea kuintalouden laskusuhdanteessa yleensä.
EMPLOYMENT LARGELY STABLE DURING 2003In some contrast with overall output, the levelofeuroareaemploymentappearstohaveremained broadly stable throughout 2003 (see Table 7).
MAIDEN VÄLINEN TUOTANNON KASVUN HAJONTAPIENENIUseat eri indikaattorit osoittavat, että BKT:nmäärän kasvun hajonta pieneni euroalueen maiden välillä vuonna 2003.
This was alsothe case for most of
Tämä johtui osaksi maailmantalouden kasvun hidastumisesta.
Table 7 Labour market developments
Taulukko 7. Työmarkkinoiden kehitys
(annual percentage changes and percentages)
(vuotuinen prosenttimuutos ja prosentit)
Industry 2)
Työllisyys Maatalous 1)Teollisuus 2)
– excl. construction– construction
– Ilman rakentamista– Rakentaminen
Services 3)
Palvelut 3)
Rates of unemployment 4) Total Under 25 years25 years and over
Työttömyysaste 4) Yhteensä Alle 25-vuotiaat25-vuotiaat ja sitävanhemmat
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Also includes fishing, hunting and forestry.2) Includes manufacturing, construction, mining and quarrying, electricity, gas and water supply.3) Excludes extra-territorial bodies and organisations.4) Percentage of the labour force.
Lähteet: Eurostat ja EKP:n laskelmat.1) Sisältää myös kalastuksen sekä riista- ja metsätalouden.2) Sisältää tehdasteollisuuden, rakentamisen, kaivosteollisuuden (mineraalien kaivu), sähkö-, kaasu- ja vesihuollon.3) Ei sisällä kansainvälisiä järjestöjä eikä ulkomaisia edustustoja.4) Prosentuaalinen osuus työvoimasta.
springof2003,withtherateremainingunchanged at 8.8% for the rest of the year.
kin hieman Belgiassa, Espanjassa ja Kreikassaja pysyi lähes muuttumattomana Italiassa.
working time to be calculated and scheduledover full years rather than weeks or months, orby increased recourse to part-time jobs.
taa esimerkiksi sitä, että työaika voidaan laskea jasuunnitella koko vuodeksi eikä ainoastaan viikoiksi tai kuukausiksi, tai sitä, että osa-aikaisentyön määrää lisätään.
Stableemployment during 2003 implies that, measuredperpersonemployed,improvementsinaggregate labour productivity only emerged inthe second half of the year when activity startedto pick up.
Vakaa työllisyys vuonna2003 viittaa siihen, että työntekijää kohden laskettuna työn tuottavuus koheni vasta vuoden jälkipuoliskolla talouskasvun nopeutuessa.
Measured per hour worked, gains in labour productivity might fade out more quickly, given that the previous downward adjustment in average hours worked is likely tobe reversed as the recovery unfolds.
Työtuntiakohden lasketun työn tuottavuuden kasvu saattaalaantua nopeammin, sillä keskimääräisten työtuntien aiempi lasku taittuu todennäköisesti taloudenelpymisen edetessä.
Most euro area countries suffered an increasein the unemployment rate between 2002 and2003, with the exception of Greece and Italy,where unemployment declined,and Finlandand Spain, which observed a broadly constantunemployment rate.
TYÖLLISYYS JOTAKUINKIN VAKAATA VUONNA 2003Toisinkuinkokonaistuotanto,euroalueenkokonaistyöllisyys näyttää pysyneen jokseenkin vakaana koko vuonna 2003 (ks. taulukko 7),kuten myös melkein koko vuonna 2002.
However, insomecountries,theunemploymentfiguresrecorded for 2003 partly reflect outflows fromtheofficialstatisticsduetochangesintherecording of unemployed persons and/or as aconsequence of labour market reforms.
Vaikkatyöllisyys pysyi suurin piirtein ennallaan, saatavissa olevat työvoimatutkimusten tiedot viittaavat siihen, että työtuntien määrä työntekijääkohden on vähentynyt verrattain voimakkaastimuutamien viime vuosien aikana, mikä paljoltiselitti työmarkkinoiden tyypillistä sopeutumistatalouskasvun hidastumisessa.
Thebroadlyunchangedleveloftotalemploymentinthecourse of 2003concealsopposite developments in industry and services.In the first three quarters of 2003 employmentdeclined in industry, but this was offset by net job creation in services.
Kokonaistyöllisyyden pysymisestä jokseenkinsamana vuoden 2003 aikana ei kuitenkaan käyilmi, että työllisyyden kehitys oli vastakkaistateollisuudessa ja palvelualalla.
However, in both industry and services average employment growth in 2003 was most likely lower than in2002.
Työllisyys väheni teollisuudessa vuoden 2003 kolmena ensimmäisenä neljänneksenä, mutta tätä kehitystä tasoitti palvelualantyöpaikkojen nettomääränkasvu.Työllisyydenkeskimääräinenkasvuteollisuudessa ja palvelualalla vuonna 2003 olikuitenkin todennäköisesti hitaampi kuin vuonna2002.
Moreover, data from labour force surveyssuggest that the adjustment in labour inputs viahours worked per employed person featured inboth sectors.
Työvoimatutkimusten tiedot viittaavatsiihen, että työpanoksia sopeutettiin molemmilla toimialoilla vähentämällä työntekijää kohdentehtyjä työtunteja.
While the euro areawide rate of unemploymentwas broadly stable in the course of 2003, thenumber of unemployedincreasedsomewhatfurther for most of the year.
Työntekijää kohden laskettujen työtuntien mukautuminen saattaa osittain johtua työmarkkinoiden joustavuuden lisääntymisestä.
In December the
Tämä tarkoit-
Chart 22 Unemployment
Kuvio 22. Työttömyys
(monthly data; seasonally adjusted) annual change in millions (left-hand scale) 1)% of the labour force (right-hand scale)
Vuosimuutos miljoonina (vasen asteikko) 1)% työvoimasta (oikea asteikko)
Source: Eurostat.Note: Data refer to the Euro 12 (including periods prior to 2001).1) Annual changes are not seasonally adjusted.
Lähde: Eurostat.Huom. 12 maata käsittävän euroalueen tietoja (myös vuotta 2001edeltäneeltä ajalta).1) Vuosimuutoksia ei ole puhdistettu kausivaihtelusta.
Onthe spending side,in 2003the euro area ratio of government expenditure to GDP increased compared with 2002, with persistent upward pressure on current outlays largely originating from higher unemployment expenditure and related social transfers.
TYÖTTÖMYYSASTEEN NOUSU PYSÄHTYI VUONNA2003Euroalueen työttömyysaste alkoi nousta vuoden2001 alussa, mutta se pysähtyi keväällä 2003 jatyöttömyysaste pysyi 8,8 prosentissa loppuvuoden ajan.
total number of unemployed was 12.3 million,anincreaseofaround270,000personscompared with one year earlier (see Chart 22).With a broadly stable level of employment, theriseinthenumberofunemployedreflectscontinued growth in the labour force.
Työttömyysaste oli vuonna 2003 keskimäärin 0,4 prosenttiyksikköä korkeampi kuinvuonna 2002.
However,labourforcegrowthin2003 wassomewhatlower than in the previous year.
Työttömyysaste nousi kaikissaikä- ja sukupuoliryhmissä.
The rise in theunemploymentrateandafurtherfallinthevacancy rate most likely discouraged labourmarket participation, for example by delayingentry into the labour market.
Alle 25-vuotiaidenja 25-vuotiaiden ja sitä vanhempien työttömyysasteen ero kasvoi kuitenkin edelleen hieman.Naisten ja miesten työttömyysasteen ero supistui edelleen.
Unfavourablebudgetarydevelopmentsadversely affected the average government debtratio.Afterseveralyearsofuninterrupted,albeit moderate, decline, the euro area debt-to-GDP ratioincreasedto 70.4%in 2003.
RAHOITUSASEMAT HEIKKENIVÄT EDELLEENVUONNA 2003Euroalueenjulkisentalouden rahoitusasemaheikkeni vuonna 2003 kolmatta vuotta peräkkäin.
Thisworsening reflects the protracted deteriorationof the primary surplus and the moderate growth of nominal GDP.
Useimmat jäsenvaltiot eivät kyenneetsaavuttamaan vuoden 2002 lopussa ja vuoden2003 alussa laadituissa vakausohjelmissa asetettuja tavoitteita.
In 2003 the debt ratio exceeded 60% of GDP in France, while in Germany and Austria it remained above thatreference value andin Belgium, Greece and Italy it stood above 100% of GDP.
Keskimäärin tavoitteista jäätiin BKT:hen suhteutettuna miltei 1,0 %.
The fiscal stance in the euro area was broadlyneutral in 2003, when measured by the changeinthecyclicallyadjustedprimarybalanceaccording to European Commission estimates.This reflects the control of cyclically adjusted
Työttömyysastenousivuosina2002–2003useimmissa euroalueen maissa lukuun ottamatta Kreikkaa ja Italiaa, joiden työttömyys väheni,sekä Suomea ja Espanjaa, joiden työttömyysastesäilyi jokseenkin muuttumattomana.
BUDGET BALANCES DETERIORATED FURTHER IN2003The euro areafiscal balance deterioratedin2003forthethirdyearinarow.
Julkisentaloudenkehitysaiheuttiedelleenhuolta niissä maissa, joilla oli ollut merkittäviäjulkisentalouden alijäämiäjo vuonna 2002.
Thelatestavailable data from Eurostat show an averagedeficit of 2.7% of GDP in 2003, against 2.3% in2002 (see Table 8). The marked deterioration
Saksan ja Ranskan BKT:hen suhteutetut alijäämät olivat lähes tai yli 4 % vuonna 2003,kun taas Portugalissa alijäämä oli 3 prosentintuntumassa suurisuuntaisista tilapäisistä toi-
Table 8 Fiscal positions in the euro area
Taulukko 8. Julkinen talous euroalueen maissa
Euro area Belgium Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland
Euroalue Belgia Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data are based on the excessive deficit procedure definition.
Lähteet: Eurostat ja EKP:n laskelmat.Huom.
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Tiedot perustuvat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määritelmään.
primaryexpenditureandtheincreasesinindirect taxes and social security contribution rates in some countries, which broadly compensated for the implementation of additional cuts in personal income taxation inseveral Member States.
Rahoitusjäämiin ei sisälly UMTS-toimilupien myynnistäsaatuja tuloja.
below 3% of GDP by 2005 at the latest.
Alankomaissa julkisentalouden alijäämä oli 3 % BKT:stä vuonna 2003.
At thesame time, the ECOFIN Council recommendedthat Germany reduce its cyclically adjusted deficit by 0.6% of GDP in 2004 and by at least 0.5% in 2005 in order to bring the deficit below 3% of GDP by 2005 at the latest (see Chapter 4).
santuotteeseen suhteutettu euroalueen julkisentalouden velka oli usean vuoden ajan pienentynyt keskeytyksettä, joskin maltillisesti, muttanousi 70,4 prosenttiin vuonna 2003.
The ECOFIN Council’s decision has led to uncertainty on the futureimplementation of the rules governing fiscal policy in euro area countries.
Tässä velan suurenemisessa näkyy perusylijäämän pitkään jatkunut heikkeneminen ja nimellisen BKT:n maltillinen kasvu.
It also sets a precedent of a lax implementation of the excessive deficit procedure that could weakenincentives for consolidation in the future.
Vuonna 2003 velkasuhde ylitti Ranskassa BKT:hen suhteutetun 60prosentin viitearvon, kun taas Saksassa ja Itävallassa velkasuhde pysyi viitearvoa suurempana ja Belgiassa, Kreikassa ja Italiassa se oli yli100 % BKT:stä.
It is essential that confidence in the solidity of the institutional underpinnings of EMU be maintained.
Tulopuolella verotulojen hitaan kasvun vuonna 2003 voidaankatsoajohtuneenlähinnäheikostatalous-kehityksestä ja muista odottamattomista verotulojen menetyksistä.
THE EUROPEAN FISCAL FRAMEWORK AT RISKOn 25 November 2003 the ECOFIN Councildecided not to act on the basis of the European Commission’s recommendations in respect of Germany and France and to hold the excessive deficit procedure for these countries in abeyance.
Euroalueen finanssipolitiikan linjaus, mitattuna Euroopan komission arvioiden mukaisen suhdannekorjatun perusylijäämän muutoksella,oli jokseenkin neutraali vuonna 2003.
In its conclusions, the ECOFIN Council recommended that France achieve areductionof0.8%of GDPinitscyclicallyadjusted deficit in 2004 and a reduction of atleast 0.6% in 2005 in order to bring the deficit
Tämä kuvastaa sitä, että suhdannekorjatut perusmenot
Countries that still face fiscal imbalancesalso need to make progress towards achievingbudgetarypositionsclosetobalanceorinsurplus over the medium term, by reducing theirunderlying deficit by at least 0.5% of GDP peryear.
pysyivät hallinnassa ja että välilliset verot ja sosiaaliturvamaksut nousivat joissakin maissa,mikä paljolti kompensoi useissa jäsenvaltioissatoteutettujen ansiotuloverojen lisäkevennystenvaikutuksia.
STRUCTURAL REFORM OF PUBLIC FINANCESREMAINS VITALThe pension reforms implemented or envisagedin some countries will improve the long-termsustainability of public finances.
talouden rahoitusasema on lähes tasapainoinentai ylijäämäinen, suhdanneautomatiikka voi toimia vapaasti, mikä helpottaa talouden suhdanteiden tasaamista.
However, thesignificant ageing of the European populationwill make further adjustments necessary (see Box 6).
Terve julkinen talous voi julkisen velan supistuessa myös auttaa yksittäisiämaita selviytymään niistä vaikutuksista, joitaväestön ikääntyminen aiheuttaa julkiseen talouteen.
Fiscal consolidation should be part of acredible medium-termreformpackage.
Toisaalta kurinalaisuuden puute lisää epävarmuutta julkisen talouden tulevasta tilasta,mikä haittaa talouden toimijoiden pitkän aikavälin päätöksentekoa.
Thecombination of consolidation andstructuralreforms may counteract the negative shortterm demand effects of budget retrenchment by enhancing the credibility of euro area governments and public confidence in their ability to adhere to the agreed rules and to ensure longterm fiscal sustainability.
Se voi luoda myös ulkoisvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa negatiivisesti muihin jäsenvaltioihin.
The implementation of sound fiscal policies isin the interest of all countries.
EUROOPAN JULKISEN TALOUDEN HOIDONPERIAATTEET VAARASSAMarraskuun 25. päivänä 2003 Ecofin-neuvostopäätti olla ryhtymättä toimiin Euroopan komission Saksaa ja Ranskaa koskevien suositusten perusteella ja jättää soveltamatta näihin maihin liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä.
Close-to-balanceor in-surplus budgetary positions create roomfor the free play of automatic stabilisers, whichfacilitates the smoothing of economic businesscycles.Soundpublicfinancesalsohelpindividual countries to cope with the budgetaryimpact of population ageing by reducing publicdebtratios.
Päätelmissään Ecofinneuvosto suositteli, että Ranskantulisi supistaa suhdannekorjattua alijäämäänsämäärällä, joka vastaa 0,8:aa prosenttia BKT:stävuonna 2004 ja vähintään 0,6:ta prosenttia vuonna 2005, jotta se saa alijäämänsä alle 3 prosenttiin BKT:stä viimeistään vuonna 2005.
Lack of discipline, onthe otherhand, increases the uncertainty surrounding the future soundness of public finances, thus hindering the longterm decisionmaking ofeconomic agents.
Samalla Ecofinneuvosto suositteli, että Saksan tulisi supistaa suhdannekorjattua alijäämäänsä määrällä,joka vastaa 0,6:ta prosenttia BKT:stä vuonna2004 ja vähintään 0,5:tä prosenttia vuonna 2005,saadakseen alijäämänsä alle 3 prosenttiin BKT:stä viimeistään vuonna 2005 (ks. luku 4).Ecofin-neuvoston päätös on aiheuttanut epävarmuutta euroalueen maiden finanssipolitiikkaakoskevien sääntöjen täytäntöönpanosta tulevaisuudessa.
It may also create externalities that could negatively affect other Member States.
Päätös merkitsee myös ennakkotapausta liiallisia alijäämiä koskevan menettelynlöyhästä täytäntöönpanosta, mikä saattaa heikentää halukkuutta tasapainottaa julkista talouttavastaisuudessa.
Structural reforms on the expenditure side are particularly important.
Saksan ja Ranskan alijäämien odotetaan supistuvan mutta pysyvän yli 3 prosentin BKT:stä vuonna 2004.
To promote the quality of public finances, expenditure priorities should be shifted towards productiveexpenditures fostering potential output growth.Thereductionofoverallexpenditurecommitments will create scope for a declineinthetaxburden,therebycontributingtoeconomic growth.
Lisäksi Ecofinneuvoston lausunnoissa esitettyjen komission laskelmien mukaan näyttää epätodennäköiseltä, että Kreikka, Italia ja Portugali vähentäisivät suhdannekorjattua alijäämäänsä määrällä, joka vastaa vähintään 0,5:tä prosenttia BKT:stä vuonna 2004.
Accordingtothestabilityprogrammessubmitted at the end of 2003 and the beginningof 2004,the euro area deficitis expectedtodecline by 0.3 percentage point in 2004 to 2.4%of GDP.
On olennaisen tärkeää, että EMUn institutionaalisen perustan uskottavuus säilyy.
Consolidation effects stemming fromexpenditurerestraint,thefallininterestpayments and the gradual recovery in economicactivityshouldoutweightheexpansionaryeffects associated with tax cuts in a number ofcountries.
Saksan ja Ranskan on nyt elettävä vastuunsa mukaisesti jatäytettävä sitoumuksensa liiallisten alijäämienkorjaamiseksi mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2005.
The cyclically adjusted balance in theeuroareaisforecasttoimprovein2004.Deficits in Germany and France are expected todecrease but stay above 3% of GDP in 2004.According to the ECOFIN Council opinions, the adjustment path in France’s stability programme seems insufficient to eliminate theexcessive deficit by 2005, while Germany’sadjustment path mayalso be insufficient to correct the excessive deficit by that year.
Maiden, joiden julkinen talous on yhä epätasapainossa, on myös pyrittäväsaavuttamaan keskipitkällä aikavälillä lähes tasapainoinen tai ylijäämäinen julkisen taloudenrahoitusasema vähentämällä suhdannekorjattuaalijäämäänsä määrällä, joka vastaa vähintään0,5:tä prosenttia BKT:stä vuosittain.
Moreover, based on the Commission’s calculations, as reported in the ECOFIN Council opinions, Greece, Italy and Portugalseem unlikely to reduce their cyclically adjusteddeficit by at least 0.5% of GDP in 2004.
JULKISEN TALOUDEN RAKENTEELLISETUUDISTUKSET OVAT YHÄ ELINTÄRKEITÄ Joissakin maissa toteutetut tai suunnitellut eläkejärjestelmien uudistukset parantavat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä.Euroopanväestön merkittäväikääntyminenedellyttääkuitenkinlisätoimenpiteitä(ks.
Box 6
Kehikko 6.
THE IMPORTANCE OF COMPREHENSIVE REFORMS FOR SUSTAINABLE PUBLIC FINANCES
KATTAVIEN UUDISTUSTEN MERKITYS KESTÄVÄN JULKISEN TALOUDEN KANNALTA
To ensure longterm fiscal sustainability, euro area countries need to implement substantialfiscal and other reforms.
Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi euroalueen maiden on toteutettava mittavia finanssipoliittisia ja muita uudistuksia.
Population ageing and fiscal sustainability
Väestön ikääntyminen ja julkisen talouden kestävyys
One of the most important risks to fiscal sustainability in the euro area economies arises frompopulation ageing.
Yksi euroalueen maiden julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvista merkittävimmistä riskeistä johtuu väestön ikääntymisestä.
Eurostat projects that the old-age dependency ratio, i.e. the population aged65 years and older as a proportion of the population aged 15 to 64, will rise from about 25% in2000 to more than 50% in 2050.
Eurostat ennakoi, että ns. vanhushuoltosuhde eli 65 vuottatäyttäneiden osuus maan väestöstä suhteessa 15–64-vuotiaisiin kasvaa noin 25 prosentistavuonna 2000 yli 50 prosenttiin vuonna 2050.
This demographic shift will put pressure on public finances bypushing up old age-related expenditure, in particular in public pensions and health, as well aslong-term care.
Tämä demografinen muutos aiheuttaa paineitajulkiseen talouteen, sillä se nostaa vanhuudenturvaan liittyviä menoja, erityisesti julkisia eläkemaksuja ja terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon kustannuksia.
Public pension systems in Europe are mostly based on the pay-as-you-goprinciple.
Euroopassa suurin osa julkisista eläkejärjestelmistä on rahastoimattomia, ts. tällä hetkellä maksettavat eläkkeet rahoitetaantämänhetkisillä eläkemaksuilla.
As current contributions finance current expenditure, the rising number of pensionerswill put these systems under strain.
Koska nykyisillä eläkemaksuilla rahoitetaan nykyiset eläkkeet,tällaiset järjestelmät joutuvat koetukselle eläkkeensaajien määrän kasvaessa.
Healthcare expenditure is set to rise, as the demand for health services tends to increase in old age.
Terveydenhuoltoon liittyvät menot kasvavat pakostakin, sillä terveydenhuoltopalvelujen kysyntä yleensä kasvaa iän myötä.
Past experience suggests that technical developments may also contribute to rising health expenditure.
Aikaisempien kokemusten valossa näyttää siltä, että myös tekninen kehitys voiosaltaan kasvattaa terveydenhuollon kustannuksia.
Ageing of the Economic Policy Committee1 has projected that in most euro area countries, theincrease in public pension expenditure due to population ageing will be between 3 and 6percentage points of GDP by 2050.
Ecofinneuvoston teettämässä ja talouspoliittisen komitean väestön ikääntymistä käsitteleväntyöryhmän hiljattain toteuttamassa tutkimuksessa1 on arvioitu, että useimmissa euroalueenmaissa väestön ikääntymisestä johtuva julkisten eläkemenojen kasvu vuoteen 2050 mennessävastaa 3–6:ta prosenttia BKT:stä.
A further 2 to 4 percentage points of GDP could relate to arise in health and longterm care expenditure.
Terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon kustannusten kasvunvoidaan katsoa lisäävän menoja määrällä, joka vastaa 2–4:ää prosenttia BKT:stä.
The EU strategy for addressing the ageing problem
EU:n strategia ikääntymisongelman ratkaisemiseksi
In light of the need for comprehensive reforms, the EU agreed in 2001 on a three-prongedstrategy to tackle the pressures of population ageing.
Koska kattavien uudistusten tarve haluttiin ottaa huomioon, EU:ssa sovittiin vuonna 2001kolmikantaisesta strategiasta, joka antaisi mahdollisuudet puuttua väestön ikääntymisestäjohtuviin paineisiin.