natgillin/translations-raw huggingface dataset:
President of the Constitutional Court of the Republic of Austria
Hyvät naiset ja herrat, sallikaa minun aivan aluksi lausua Euroopan yhteisöjentuomioistuimelle ja sen jäsenille muutama sana sen perinteisellä työskentelykielellä,jotta voisin tarpeellisella tavalla osoittaa kunnioitustani sille huomattavalle työlle, jotayhteisöjen tuomioistuin viisikymmenvuotisella taipaleellaan on saanut aikaan.
‘Allow me, first of all, Ladies and Gentlemen, to address to the Court of Justice of the European Communities and its Members a few words in their traditional workinglanguage to salute the remarkable work which the Court has accomplished during the50 years of its existence.
Minulle on kansallisen korkeimman oikeusasteen virkaiältään vanhimpanapresidenttinä langennut kunnia puhua täällä tänään kaikkien kansallisten korkeimpienoikeusasteiden nimissä
It is in the name of the national supreme courts, as President of the most ancient ofthem, that I have the honour to speak today in this court room.
Haluan kaikkien kansallisten korkeimpien oikeusasteiden puolesta kiittää lämpimästiyhteisöjen tuomioistuinta ja sen jäseniä siitä, että olette ymmärtäneet ongelmiamme,sekä siitä yhteisestä vuoropuhelusta, jonka olette aikaansaaneet ja jota vuosiensaatossa olette ylläpitäneet.
It is in the name of those same courts that I thank the Court and its Members mostheartily for the attention which you have given to our problems and for the collegialdialogue which you instigated and have pursued with us over the years.
Olette tällä tavalla auttaneet ja rohkaisseet meitä työssämme soveltamaan yhteisönoikeutta. Olette osoittaneet meille erinomaisesti perusteltuja tuomioita ja olette näinantaneet meille mahdollisuuden toimeenpanna yhteisön oikeutta täysimääräisesti.
With your help and encouragement you have thus enabled us to play to the full ourrole in the application of Community law.
Esitämme kiitollisina suurimmat onnittelumme sekä luonnollisestikin parhaimmat onnentoivotuksemme kaikkien meidän edessämme avautuvalle pitkälle tielle.2
Not only have you given us an exceptional Praetorian body of work but you have associated us fully with the achievement ofthat work.
Ludwig Adamovich piti loput puheestaan saksaksi.
The anniversary celebrations of the Court of Justice are taking place at a time ofmajor change. Probably the largest and most important territorial expansion of the European Community is imminent.
Yhteisöjen tuomioistuimen juhla osuu murroksen aikaan: yhteisön kaiketi suurin jamerkittävin alueellinen laajeneminen on välittömästi edessä.
Moreover, on 7 December 2000, the Parliament,Council and Commission solemnly proclaimed in Nice the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Lisäksi parlamentti,neuvosto ja komissio ilmoittivat juhlallisesti 7.12.2000 Nizzassa Euroopan unioninperusoikeuskirjasta.
And a specially established convention is debating a European constitution.
Ja varta vasten asetettu konventti laatii Euroopan perustuslakia.
The common principles, as defined in Article 6 of the Treaty on Union as amended bythe Treaty of Amsterdam, are characteristic of both Europe as a whole and of itsdiversity.
Yhteiset periaatteet, kuten ne on määritelty unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa Amsterdamin jälkeisessä muodossa, luonnehtivat Eurooppaa samoin kuin senmoninaisuus.
Without that diversity, Europe would not be what it is.
Ilman tätä moninaisuutta Eurooppa ei olisi sitä, mitä se on.
The Communityacknowledges this by its commitment to the principle of subsidiarity.
Yhteisö onottanut sen huomioon sitoutumalla läheisyysperiaatteeseen.
That principleapplies equally at the constitutional level.
Tämä koskee myösperustuslakitasoa.
That is shown very clearly by the very different ways in which the constitutionallegislators of the Member States have reacted to the Treaty of Maastricht _ and thevery different positions adopted by the Member States’constitutional courts on theprovisions of Article 234 EC concerning references to the European Court of Justicefor a preliminary ruling.
Se hyvin erilainen tapa, jolla jäsenvaltioiden perustuslainsäätäjät ovat reagoineet Maastrichtin sopimukseen, ja ne hyvin erilaiset lähestymistavat, jotka jäsenvaltioidenperustuslakituomioistuimet ovat omaksuneet ennakkoratkaisun pyytämistä yhteisöjentuomioistuimelta koskevan EY-sopimuksen 234 artiklan määräyksiin, osoittavat tämänhyvin selkeästi.
The exercise of that jurisdiction by the Court of Justice requires not only a highdegree of expertise but also an equally high degree of sensitivity.
Tämän yhteisöjen tuomioistuimen toimivallan käsittely edellyttää paitsi suurta määrääasiantuntemusta myös yhtä suurta määrää herkkyyttä.
Those qualities areimpressively embodied both in the person of the President, Gil Carlos Rodríguez Iglesias, and in the persons of all the judges.
Tuomioistuimen presidentti Gil Carlos Rodríguez Iglesiasin ja kaikkien tuomareiden henkilössä nämä ominaisuudetovat vaikuttavasti edustettuina.
Mr Adamovich delivered the remainder of his speech in German.
Yleissopimuksesta eroten peruskirja sisältää otsikolla ”Yhteisvastuu” varustetunluvun, joka kuuluu ”Sosiaalisten perusoikeuksien” alaan.
In contrast to the Convention, the Charter includes a chapter entitled “Solidarity”concerning the field of “Fundamental Social Rights”.
Peruskirjan johdanto-osassa painotetaan, että ihmisoikeuksien hyväksi saaminen onsidottu vastuuseen ja velvollisuuksiin sekä toisia ihmisiä kohtaan että myösihmisyhteisöä ja tulevia sukupolvia kohtaan.
Such a statement can be found in the Convention only in rather disguised form, namely only in connection with the freedomof expression (Article 10).
Yleissopimuksessa tällainen tuodaan julkiainoastaan sangen kätketysti, nimittäin vain sananvapauden yhteydessä (10 artikla).
I do not believe that these are truly fundamental differences. However, they do showa somewhat different approach to questions of principle, which may be reflected infuture case-law.
En usko kyseen olevan todella perustavanlaatuisista eroista, mutta ne osoittavat tokihieman eriytynyttä lähestymistapaa periaatteellisiin ongelmiin, joka voidaan tulevassaoikeuskäytännössä myös lopettaa.
What is important is that cooperation between European and national institutionscontinues in the future to be characterised by mutual trust and by a readiness to worktogether in the interest of the common task.
Merkittävää on, että tulevaisuudessakin yhteistyölle eurooppalaisten ja kansallistentuomioistuinten välillä on ominaista molemminpuolinen luottamus ja valmiusyhteistyöhön yhteisessä tehtävässä.
The Court of Justice of the European Communities has laid the foundation for this in its case-law so far.
Yhteisöjen tuomioistuin on luonut pohjan tälletähänastisella oikeuskäytännöllään.
The Court of Justice has not been afraid to develop Community law.
Yhteisöjen tuomioistuin ei ole arkaillut kehittääedelleen yhteisön oikeutta.
There have been objectionsto this development from both a political and a jurisprudential point of view.
Niin poliittisesta kuin oikeusteoreettisestakinnäkökulmasta se on esittänyt vastaväitteitään.
However,the Court of Justice has succeeded in dispensing justice credibly and convincingly.
Se on kuitenkin ymmärtänyt tulkitaoikeutta uskottavasti ja vakuuttavasti.
Itis that, and not the question of the limits of interpretation, which is important and willremain so in the future.’
Se – eikä kysymys tulkinnan rajoista – onolennaista ja on sitä myös vastaisuudessa.
Mr Gil Carlos Rodríguez Iglesias,President of the Court of Justice
Gil Carlos Rodríguez Iglesiasyhteisöjen tuomioistuimen presidentti
“When the Community falls to recollecting, all its institutions express themselves asone.
”Kun Euroopan yhteisö katsoo taaksepäin, sen toimielimet lausuvat kaikki lauseensayhteen ääneen.
Even the most reticent of them will shed its reserve when mention is made of thehistory of its origins.
Heistä kaikkein hiljaisinkin tulee esiin pimennostaan, kun senalkuperä tuodaan päivänvaloon.
But will it do likewise when it observes, looking back across theyears, the continuing process of accomplishing a great design within the legal domainentrusted to its care? ...
Ajan virratessa ohitsemme, ehkäpä tuo hiljaisin tuleeesiin myös tarkkaillessaan kokonaisuuden rakentumista siinä oikeudellisessaaitauksessa, jonka vartijaksi se on uskottu.
Few generations have witnessed the birth of a system of law.
Harvat sukupolvet ovat saaneet olla läsnä oikeuden syntyessä.
Yet ours has.”
Meille on kuitenkinsuotu tämä mahdollisuus.”
I could never have found words more apt than those spoken 30 years ago by President Robert Lecourt in order to introduce my subject at this formal sitting, wherethe Community will recollect and its institutions find their voice.
En olisi voinut keksiä osuvampia sanoja, kuin nuo presidentti Robert Lecourtinkolmekymmentä vuotta sitten lausumat ajatukset, avatakseni tämän juhlallisen istunnon,jossa Euroopan yhteisö katsoo taaksepäin ja sen toimielimet lausuvat tervehdyksensä.
We meet today to celebrate the 50th anniversary of an institution which has the taskof ensuring observance of Community law, that system of law also brought into being50 years ago.
Olemme kokoontuneet tänään juhlistaaksemme tämän toimielimen viisikymmenvuotistataivalta. Viisikymmentä vuotta sitten sai alkunsa niin ikään yhteisön oikeusjärjestys,jonka noudattamisen takaaminen on tämän toimielimen tehtävänä.
Our Court first saw the light of day as the Court of Justice of the Coal and Steel Community.
Tuomioistuimemme toimi aluksi Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tuomioistuimena.
Although the original intention was just to create a court of arbitration, the idea of areal court of law soon took hold, thus signalling from the outset the importance ofrespect for the law in the structure of Europe.
Vaikka päämääränä alun perin oli luoda ainoastaan välimiestuomioistuin, ajatustodellisesta tuomioistuimesta nousi nopeasti esille korostaen oikeusjärjestyksennoudattamisen merkitystä rakentamassamme Euroopassa.
The case-law of the ECSC Court,rather technical and confined to a limited field though it is, constituted the first step ina process which was gradually to lead to a new legal order.
Vaikka EHTY:ntuomioistuimen oikeuskäytäntö on varsin teknistä ja rajoittuu pienelle alueelle, semuodosti silti lähtökohdan prosessille, joka vähitellen johti uudenlaisenoikeusjärjestyksen rakentamiseen.
Thus, as early as 1956we find a reference in the Court’s case-law to review of the lawfulness of secondarylegislation as “review of constitutionality”.
Johdetun oikeuden lainmukaisuudenvarmistamisessa tuomioistuimen oikeuskäytännössä viitataan jo vuodesta 1956lähtien perustuslainmukaisuuden varmistamiseen.
That concept foreshadowed subsequentcase-law, according to which the Treaties form the constitutional charter of a Community governed by the rule of law.
Tämä ajatus enteili tulevaaoikeuskäytäntöä, jonka mukaisesti perustamissopimukset muodostavat Euroopanyhteisöjen oikeusjärjestyksen perustuslaillisen kokonaisuuden.
When integration extended to atomic energy and all aspects of economic life ourinstitution became the Court of Justice of the European Communities, continuing toperform its task of ensuring that the law is observed.
Yhdentymisen ulottuessa atomienergiaan ja taloudellisen elämän kaikkiin osaalueisiin, toimielimestämme tuli Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ja se jatkoitehtäväänsä oikeussääntöjen noudattamisen takaajana.
In judgment after judgment, the Court has expounded the fundamental principleswhich were implicit in the wording and structure of the founding Treaties and, bygiving them expression in its decisions, has affirmed the defining features of the Community legal order.
Antamiensa tuomioiden myötä yhteisöjen tuomioistuin toi esiin perustamissopimustensisällöstä ja rakenteesta luettavissa olevat perusperiaatteet ja se vahvistioikeuskäytännöllään yhteisöjen oikeusjärjestyksen merkittävimmät suuntaviivat.
If there is one judgment which must be cited on this historic occasion, it is beyond ashadow of doubt that given by the Court on 5 February 1963 in Van Gend & Loos. Inthat judgment the Court declared, in particular, that: “[T]he Community constitutes a new legal order of international law for the benefit ofwhich the states have limited their sovereign rights, albeit within limited fields, and thesubjects of which comprise not only Member States but also their nationals.
Mikäli tässä historiallisessa tilaisuudessa tulisi lainata yhtä ainoaa tuomiota,kyseessä olisi epäilemättä yhteisöjen tuomioistuimen 5.2.1963 asiassa Van Gend & Loos antama tuomio. Tuossa asiassa yhteisöjen tuomioistuin toteaa muun muassaseuraavaa: ”Euroopan yhteisö muodostaa kansainvälisessä oikeudessa uuden oikeusjärjestyksen,jonka hyväksi jäsenvaltiot ovat rajoittaneet suvereeneja oikeuksiaan, vaikkakinrajatuilla aloilla; tämän oikeusjärjestyksen oikeussubjekteja ovat sekä jäsenvaltiot ettäniiden kansalaiset.
Independently of the legislation of Member States, Community law therefore not onlyimposes obligations on individuals but is also intended to confer upon them rightswhich become part of their legal heritage.”
Jäsenvaltioiden lainsäädännöstä riippumattomalla yhteisön oikeudella yksityisilleperustetaan velvoitteiden lisäksi oikeuksia, joista tulee osa heidän oikeudellistaasemaansa.”
That judicial concept reflects the idea of a community perceived not just as acommunity of States but also of one of peoples and citizens.
Tämä oikeudellinen näkökanta vastaa yhteisöä, joka on jäsenvaltioiden yhteisönlisäksi myös kansojen ja kansalaisten yhteisö.
It is that judicial concept which constitutes the essential foundation for thesubsequent development of the other fundamental legal principles which, endowedwith direct effect, are today regarded as typifying the Community legal order: theprinciple that Community law takes precedence over national law, identified by the Court in 1964, and the principle that the States are liable for damage caused toindividuals as a result of infringement of Community law, laid down and developedin the case-law since 1991.
Tämä oikeudellinen näkökanta muodosti perustavanlaatuisen lähtökohdan, johonpohjautuen ovat sittemmin kehittyneet muut perustavanlaatuiset oikeusperiaatteet,joita välittömän oikeusvaikutuksen myötä pidetään tänä päivänä yhteisöjenoikeusjärjestykselle ominaisimpina periaatteina: yhteisön oikeuden etusija kansalliseenlainsäädäntöön nähden, jonka yhteisöjen tuomioistuin totesi vuonna 1964, sekäperiaate, jonka mukaan jäsenvaltio vastaa yhteisön oikeutta rikkomalla yksityisilleaiheuttamistaan vahingoista, joka on oikeuskäytännössä vahvistettu ja jota on kehitettyedelleen vuodesta 1991 lähtien.
Underlying these principles is the need to guaranteethe full efficacy of Community rules and the effective protection of the rights whichthey recognise.
Välttämättömyys taata yhteisön säännöstentehokkuus ja niillä tunnustettujen oikeuksien tehokas suojelu perustuvat näihinperiaatteisiin.
The evolution through case-law of the Community legal order has made a crucialcontribution to the gradual attainment of the economic objectives pursued by the Treaties, in particular the common market, and subsequently the internal market.
Yhteisön oikeusjärjestystä koskevan oikeuskäytännön kehittymisellä on ollutratkaiseva merkitys perustamissopimusten taloudellisten tavoitteiden vähittäisessäsaavuttamisessa ja erityisesti yhteismarkkinoiden ja sittemmin sisämarkkinoidentoteutumisessa.
The Court has given a broad interpretation of the provisions on the free movement ofthe factors of production, so as to guarantee their effectiveness and thus to ensurethat the law is observed.
Yhteisöjen tuomioistuin on tulkinnut laajentavasti tuotannontekijöiden liikkumisvapauttakoskevia säännöksiä ja näin taannut niiden tehokkaan vaikutuksen sekä varmistanut,että oikeussääntöjä noudatetaan.
In the Court’s decisions, the common market freedoms havecome to constitute fundamental economic freedoms and have even to a certaindegree transcended their purely economic dimension.
Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössäyhteismarkkinoiden vapauksille on vahvistettu perustavanlaatuisten taloudellistenvapauksien asema, ja ne ovat jopa jossain määrin ylittäneet puhtaasti taloudellisenulottuvuuden.
In the performance of its tasks, the Court was very soon confronted with the questionof protecting fundamental rights within the new legal order as it took shape.
Yhteisöjen tuomioistuin joutui tehtäväänsä täyttäessään erittäin nopeasti pohtimaanongelmaa, joka syntyi perusoikeuksien suojelusta sellaisen oikeusjärjestyksenpuitteissa, joka oli vasta kehittymässä.
In theabsence of a catalogue of fundamental rights enshrined in the Treaty, it has fallen tothe Court to recognise their existence and define their content.
Koska perustamissopimuksessa ei ollut luetteloaperusoikeuksista, yhteisöjen tuomioistuimen tehtävänä oli tunnustaa niiden olemassaoloja määrittää niiden sisältö.
Fundamental rightshave been recognised on the basis of general legal principles identified by the Court,which has drawn inspiration in this respect in particular from the constitutionaltraditions of the Member States, the European Convention on Human Rights andother international instruments.
Perusoikeudet tunnustettiin perustavanlaatuistenoikeusperiaatteiden pohjalta, jotka yhteisöjen tuomioistuin määritti käyttäenesimerkkinään muun muassa jäsenvaltioiden perustuslaillisia perinteitä, Euroopan
Fundamental economic freedoms, fundamental rights: these developments alreadycarried the seeds which would outgrow the economic sphere and create a Europeancitizenship.
Tähän liittyenyhteisöjen tuomioistuimen kanssakäynti kansallisten tuomioistuinten ja Euroopanihmisoikeustuomioistuimen kanssa on osoittautunut äärimmäisen hyödylliseksi.
That citizenship was enshrined in the Maastricht Treaty.
Näin ollen asemaajäsenvaltion kansalaisena täydentää asema Euroopan unionin kansalaisena.
Thus, a citizen of a Member State also possesses the status of citizen of the Union, a citizenship which iscomplementary but not confined to the personal economic sphere.
Vaikkatuo kansalaisuus on luonteeltaan täydentävä, sen vaikutukset eivät rajoituyksinomaan henkilön taloudelliseen toimintaan.
As the Court hasrecently observed, “Union citizenship is destined to be the fundamental status ofnationals of the Member States”.
Kuten yhteisöjen tuomioistuin onhiljattain todennut, unionin kansalaisuus on tarkoituksensa puolesta jäsenvaltioidenkansalaisten perustavaa laatua oleva asema.
Lastly, the role the Court plays as a constitutional court warrants special mention.That role, which has assumed increasing importance in recent years, is particularlyevident in interinstitutional disputes in which the Court finds it necessary to protectthe balance between institutions sought by the Treaty or, again, where the Court iscalled upon to resolve issues of competence as between the Member States and the Communities.
Erityisesti on syytä korostaa yhteisöjen tuomioistuimen toimintaaperustuslakituomioistuimen tapaan. Tämän tehtävän merkitys on viime vuosina yhäkasvanut, ja se ilmenee erityisesti toimielinten välisissä oikeudenkäynneissä, joissayhteisöjen tuomioistuimen tehtävänä on säilyttää perustamissopimuksien tavoittelematasapaino toimielinten välillä ja vielä erityisemmin tilanteissa, joissa yhteisöjentuomioistuimen ratkaistavana on jäsenvaltion ja yhteisön välinen toimivaltakiista.
It is true that the Court is sometimes criticised for acting as a driving force forintegration rather than as the custodian of the law.
Luonnollisesti yhteisöjen tuomioistuin saa osakseen myös kritiikkiä, jonka mukaan setoimii ennemminkin yhdentymisen edistäjänä kuin oikeuksien vartijana.
It seems to me, however, thatobjective analysis of the case-law shows that the Court, while ensuring that the Community’s powers vis-à-vis the Member States are protected, pays the samezealous attention to ensuring that the Community institutions adhere to the principleof conferred powers and do not overstep the limits of the powers which have beenconferred on the Community.
Mielestänikuitenkin oikeuskäytäntöä tarkastelemalla voidaan havaita, että varmistaen koko ajanyhteisöjen ja jäsenvaltioiden välisten toimivaltuuksien asianmukaisen jakautumisen,yhteisöjen tuomioistuin valvoo samalla täsmällisesti sitä, että käyttäessään yhteisöllemyönnettyä toimivaltaa yhteisöjen toimielimet noudattavat toimivallan jakoa jarajoituksia koskevia periaatteita.
It is the solid institutional position of the Court which has enabled it to perform its rolein the development of the Community legal order and the process of integration.
Yhteisöjen tuomioistuimen vahva asema toimielimenä on mahdollistanut senmerkityksen yhteisön yhdentymiskehityksessä ja oikeusjärjestyksen kehittymisessä.Tämä on seurausta ennen kaikkea yhteisöjen tuomioistuimen toimivallan sitovastaluonteesta suhteessa jäsenvaltioihin.
Thatis the result, first, of the binding nature of the Court’s jurisdiction vis-à-vis the Member States, which is not subject to any additional requirement of consent or any possibilityof limitation or reservation.
Tuo toimivalta ei edellytä mitään muitasuostumuksia, eikä sen suhteen voida tehdä mitään rajoituksia tai varaumia.
That dialogue takes place, essentially, by means of the preliminary-ruling procedurewhich, as the symposium we attended yesterday made clear, is truly the keystone ofthe Community judicial structure, making it possible to reconcile the decentralisedapplication of Community law with its uniform interpretation.
Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännönarvovalta ei niinkään johdu tuomioiden muodollisesta auktoriteetista, vaan se onmuodostunut jatkuvasti käytävässä keskustelussa esitettyjen vakuuttavienperustelujen vuoksi sekä kansallisten tuomioistuinten ansiosta, jotka ovatvastaanottaneet tuon oikeuskäytännön ja panneet sen täytäntöön.
From its beginnings the European Community has, in the judicial sphere, beenorganised on the basis of the principle of subsidiarity, in the sense that only thosepowers which could not be conferred on national courts or tribunals were reserved tothe Community’s own judicature.
Ensisijainen väline tässä keskustelussa ovat ennakkoratkaisupyynnöt, jotka kuteneilisessä tilaisuudessa saimme huomata, muodostavat todellisen mahdollisuudenyhteisöjen oikeusjärjestyksen toteutumiselle, sillä niiden ansiosta voimme sovittaayhteen toisaalta yhteisön oikeuden soveltamisen jäsenvaltioiden tasolla ja samallasen yhdenmukaisen tulkinnan.
It is the national courts which are responsible forapplying Community law within their territorial jurisdiction and within the sphere oftheir functions and which truly are, in the now time-hallowed expression, the “ordinarycourts” of Community law.
Alusta lähtien Euroopan yhteisö on järjestynyt oikeudellisen kehyksen ympärille, jokaperustuu toissijaisuusperiaatteeseen, sikäli että yhteisön omille lainkäyttöelimille onvarattu ainoastaan ne toimivallat, joita ei voitu uskoa kansallisille tuomioistuimille.Kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on soveltaa yhteisön oikeutta omanalueellisen ja asiallisen toimivaltansa puitteissa, ja ne ovat varsinaisia yleisestitoimivaltaisia tuomioistuimia, kuten nykyään käytetty ilmaisu kuuluu.
That judicial system has never been substantially altered in its half-century ofexistence.
Tämä oikeusjärjestys on nyt saavuttanut puolen vuosisadan iän, eikä sitä ole tuonajan kuluessa mitenkään merkittävästi muokattu.
Nor, for its part, has the Court of Justice, entrusted from the outset with aclearly defined task, felt the need for its position in the institutional balance to bealtered or for its powers to be extended.
Yhteisöjen tuomioistuimen tehtäväon ollut alusta asti tarkasti määritelty, eikä tuomioistuimen taholta ole koskaan koettutarpeelliseksi muuttaa sen asemaa toimielinten välillä vallitsevassa tasapainossa tailaajentaa sen toimivaltuuksia.
Rather, the Court has sought to adapt itself in order to be able to continue todischarge the task assigned to it.
Yhteisöjen tuomioistuin on pikemminkin pyrkinyt sopeutumaan uusiin tilanteisiin, jottase voisi jatkuvasti täyttää sille uskotun tehtävän.
Thus it was that, in order to cope with increasingnumbers of cases, it requested the creation of a Court of First Instance.
Näin ollen, kyetäkseen vastaamaansen ratkaistavana olleiden asioiden määrän kasvuun yhteisöjen tuomioistuin pyysiensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen perustamista.