natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is also little information currently available on the practical effects and impact of different policies on employers.
Työnantajien harjoittaman politiikan käytännön vaikutuksista on myös niukasti tietoa.
Existing studies, where they have has considered the effect of public measures, have focused on the recruitment of people with disabilities, particularly those that are recruited under specific programmes or schemes, and particularly those that have been recruited by larger, easily identifiable enterprises.
Tutkimukset julkisten toimenpiteiden vaikutuksista keskittyvät vammaisten työntekijöiden rekrytointiin. Ne koskevat useimmiten suurten, tunnettujen yritysten harjoittamaa rekrytointia, joka liittyy johonkin erityiseen ohjelmaan tai hankkeeseen.
Little is currently known about decision making processes outside the framework of formal programmes, and little is known about the retention and development of employees with disabilities.
Hyvin vähän tiedetään päätöksenteosta virallisten ohjelmien ulkopuolella. Niukasti on tietoa myös vammaisten työntekijöiden työssä pysymisestä ja urakehityksestä.
This study seeks to answer two questions about small and medium sized enterprises (SMEs):
Tutkimuksessa etsittiin vastauksia seuraaviin kysymyksiin:
Why do (or do not) employers in small and medium sized enterprises employ people with disabilities?
Miksi pk-yritykset työllistävät tai eivät työllistä vammaisia työntekijöitä?
How do employers in small and medium sized enterprises employ people with disabilities?
Miten pk-yritykset työllistävät vammaisia työntekijöitä?
of cases in which the integration had failed was also limited.
Melko vähän tutkimusaineistoa saatiin tapauksista, joissa työelämään sijoittuminen epäonnistui.
Where possible, this was achieved by considering past and other present employees in enterprises studied.
Niitä tutkittiin yritysten entisten ja nykyisten työntekijöiden avulla aina, kun se oli mahdollista.
Each national research team also engaged in other forms of quantitative or qualitative research to give some additional concrete basis to the conclusions reached in the case studies.
Kansalliset tutkimusryhmät tekivät muitakin kvantitatiivisia ja kvalitatiivisia tutkimuksia, joilla täydennettiin tapaustutkimuksista tehtyjä päätelmiä.
Approach The emphasis of this study is qualitative, focusing on the perceptions and experience of employers and their employees.
Lähestymistapa Tämä on ensisijaisesti kvalitatiivinen tutkimus. Se tarkastelee työnantajien ja työntekijöiden havaintoja ja kokemuksia tapaustutkimusten kautta.
A case study approach was adopted to examine these issues, providing ideas and identifying issues which promote or hinder the access of people with disabilities to employment.
Tarkoituksena oli saada uusia ideoita ja tunnistaa tekijöitä, jotka edistävät tai päinvastoin vaikeuttavat vammaisten henkilöiden työllistymistä.
It considered the process by which an employer identifies a need to employ someone, a person with a disability seeks employment, and a contractual relationship is established and maintained.
Tutkimuksessa tarkastellaan seuraavia työllistymisprosessin vaiheita: työnantaja toteaa työvoiman tarpeen, vammainen henkilö hakee työpaikkaa, työsuhde solmitaan ja sitä ylläpidetään.
The focus was on successful examples of the integration of disabled people in employment to enable the identification of good practice as well as barriers.
Näiden esimerkkien avulla voidaan tunnistaa hyviä käytäntöjä mutta myös esteitä vammaisten henkilöiden työllistymiselle.
The definition used by the EU HELIOS programme was adopted for the study.
Tutkimuksessa käytettiin EU:n Helios-ohjelman mukaisia määritelmiä.
However, in practical terms, national teams had to be cogniscent of the concepts used, and different groups included in definitions used by institutions in each country.
Käytännössä kansallisten tutkimusryhmien oli kuitenkin otettava huomioon kussakin eri maassa käytössä olevat käsitteet ja määritelmät.
Promoting Integration All countries implement measures designed to promote or facilitate the employment of people with disabilities.
Integroitumisen edistäminen Kaikissa tutkimukseen osallistuneissa maissa on käytössä toimenpiteitä, jotka on suunniteltu edistämään tai helpottamaan vammaisten työllistymistä.
However, the means of promoting the participation of people with disabilities in the labour market vary between Member States.
Niiden toteuttamistapa vaihtelee kuitenkin eri jäsenvaltioissa.
Methodology Studies were conducted in six Member States, France, Germany, Ireland, the Netherlands, Spain and the United Kingdom, in late 1996 and early 1997.
Metodologia Tutkimukseen osallistui kuusi jäsenvaltiota: Alankomaat, Espanja, Irlanti, Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta. Se aloitettiin vuoden 1996 lopulla ja jatkui seuraavan vuoden alkuun.
These were commissioned by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions or national governments.
Tutkimuksen tilaajat olivat Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö ja mainittujen jäsenvaltioiden hallitukset.
Each of the national studies has been published as a Working Paper by the Foundation.
Kaikki maakohtaiset raportit on julkaistu säätiön valmisteluasiakirjoina.
Within the European Union, differences of emphasis can be identified.
Eroja on myös Euroopan unionin sisällä.
Of the six studied countries, half (France, Germany and Spain) have enforced statutory employment quotas for people with disability.
Tutkimuksessa mukana olleesta kuudesta maasta puolessa (Espanja, Ranska, Saksa) on käytössä lakisääteiset määräosuusjärjestelmät vammaisten henkilöiden työllistämiseksi.
The other three countries (Ireland, Netherlands and United Kingdom) either have no quota scheme applicable to private businesses or have not implemented them.
Muissa maissa (Alankomaat, Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta) ei ole yksityisyrityksiä koskevia määräosuusjärjestelmiä tai niitä ei ole pantu täytäntöön.
One country (the United Kingdom), which had a quota system at the time of the 1993 study, has since repealed it with the adoption of anti-discrimination legislation.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli vuonna 1993 (Lunt ja Thornton, 1993) määräosuusjärjestelmä, mutta se kumottiin syrjinnän kieltävän lainsäädännön tultua voimaan.
This legislation, like the quota system it replaced, is not easily enforceable.
Tiettyjä metodologisia periaatteita kuitenkin noudatettiin.
Within a set methodology, national research teams were given the opportunity to conduct the case-study research in accordance with their own views and experience, following their own approach and methodologies, the aim being to take into account the particular context of the country and each enterprise.
Ryhmät valitsivat lähestymistapansa ja tutkimusmenetelmänsä tapauskohtaisesti maan ja tutkittavan yrityksen olot huomioon ottaen.
They were also, in some cases, able to re-examine enterprises already known to them.
Joissakin tapauksissa niillä oli mahdollisuus tutkia jo ennestään tuntemiaan yrityksiä.
Indeed, a considerable blurring of these boundaries has occurred over recent years, with the increasing adoption within the European Union of new national anti-discriminatory policies overlaying existing legislation.
Sekä lainsäädännön että kiintiöjärjestelmän noudattamista on vaikea valvoa. Rajat niiden välillä ovat hämärtyneet viime vuosina, kun EU-maiden lainsäädäntöön on otettu jatkuvasti lisää syrjintäkieltoon perustuvia toimenpiteitä.
A line can still, however, be drawn between countries positioning legislation on disability within the context of a broad anti-discrimination policy and those operating compartmentalised measures such as quota schemes (Thornton and Lunt, 1997).
Maat voidaan kuitenkin vielä ryhmitellä sen mukaan, perustuuko vammaisuutta koskeva lainsäädäntö yleiseen syrjinnän kieltävään politiikkaan vai määräosuusjärjestelmien kaltaisiin erityistoimenpiteisiin (Thornton ja Lunt, 1997).
This broad characterisation remains limited both in the impact of public policy on small and medium sized enterprises, which are often excluded from statutory obligations due to their size, and in terms of the spectrum of policies and applicability that exists at Member State level.
Tämä jako ei kuitenkaan anna tarkkaa kuvaa julkisen politiikan vaikutuksista pk-yrityksiin, koska ne jäävät usein lakisääteisten velvollisuuksien ulkopuolelle kokonsa vuoksi. Se ei myöskään kerro, mitä toimenpiteitä eri jäsenvaltioissa on olemassa ja miten niitä sovelletaan.
In analysing the case studies, it must be recognised that the majority of them have been sourced through mediating organisations specialising in placing people with disabilities in employment.
Useimpien tapaustutkimusten lähdeaineisto on peräisin erilaisilta "välittäviltä" organisaatioilta, jotka ovat erikoistuneet vammaisten henkilöiden työllistymispalveluihin.
The extent to which the cases reflect the overall picture of people with disabilities in employment in SMEs is not possible to ascertain from this study.
Tämä on voinut vaikuttaa joihinkin tutkimuksesta tehtyihin päätelmiin.
As a result, some of the conclusions reached about the overall picture of employees with disabilities in small businesses might be distorted.
Tämän tutkimuksen perusteella ei voida varmasti sanoa, kuinka tarkan kuvan tapaustutkimukset antavat vammaisten ihmisten työskentelystä pk-yrityksissä.
However, alternative methods of sourcing cases were unsuccessfully tried by research teams in each Member State.
Vaihtoehtoisia tiedonhankintatapoja kokeiltiin kaikissa jäsenvaltioissa, mutta tuloksetta.
The absence in most national studies of evidence of alternative routes into employment would in many ways refute the possibility of distortion and, even so, the significance of mediating organisations appears to be dramatic.
Näillä organisaatioilla, jotka toimivat siis välittäjinä työnantajien ja vammaisten henkilöiden välillä, näyttää joka tapauksessa olevan ratkaiseva merkitys.
Study Findings The study findings allow a clear development in our understanding of the way employers make decisions, the reasons behind their decisions and their impact.
Tutkimustulokset Tutkimustulokset auttavat paremmin ymmärtämään, miten ja millä perusteilla työnantajat tekevät päätöksensä ja miten nämä päätökset vaikuttavat.
There would appear to be a high degree of commonality in the actual experiences and situations in each of the Member States studied, regardless of definitions of disability or preferences for voluntary or mandatory action.
Käytännön kokemukset ja tilanteet vaikuttavat hyvin samankaltaisilta kaikissa tutkituissa jäsenvaltioissa, vaikka vammaisuus määritellään niissä ehkä eri tavoin ja vaikka toiminta on toisissa maissa lakisääteistä ja toisissa vapaaehtoista.
In itself this would suggest the veracity of the study findings.
Tämä tuntuisi sinänsä tukevan tulosten paikkansapitävyyttä.
There is no blueprint for an effective legislative and regulatory framework.
Tehokkaalle lainsäädännölle ci ole valmista kaavaa.
This difficulty in constructing a 'representative sample' of enterprises was acknowledged from the outset.
Heti alussa havaittiin, että yrityksistä oli vaikea saada edustavaa otosta.
However, the selection processes used in each country did allow for useful comparisons to be made between different kinds of employees and enterprise, for example, companies of varying sizes, in different sectors, employing people with different disabilities.
Eri maissa käytetyt valintamenetelmät antoivat kuitenkin tilaisuuden tehdä hyödyllisiä vertailuja erilaisista työntekijöistä ja yrityksistä (eri kokoiset ja eri alan yritykset, eri vammaisryhmiä työllistävät yritykset).
The limited number of case studies meant that it was not easily possible to test some hypotheses at a national level, such as trade sector differences and attitudes towards a range of different disabilities.
Tapaustutkimusten niukkuus vaikeutti joidenkin hypoteesien maakohtaista testausta.
Consolidating the national reports has enabled some of these issues to be revealed in more detail.
Tällaisia olivat esimerkiksi alakohtaiset erot ja asenteet erilaisiin vammoihin.
Despite differences in the applicability and enforcement of employment quotas and anti-discrimination legislation, these
Nykyisellään ne eivät välttämättä vastaa työnantajien eivätkä työntekijöiden tarpeita. Ne eivät myöskään ota huomioon tekniikan ja työmarkkinoiden viimeisintä kehitystä.
appear to have little practical effect on SME employer behaviour.
Erot määräosuusjärjestelmien ja syrjinnän kieltävän lainsäädännön soveltamisessa ja noudattamisen valvonnassa eivät käytännössä juurikaan vaikuta työnantajien käyttäytymiseen.
The relevance of new information and communication technologies and working methods should also be explored.
Työnantajien mielestä työsuojelu- ja vakuutuslainsäädäntö haittaa vammaisten työllistämistä.
Women, older people with disabilities and those with more severe disabilities appear to face additional barriers in accessing employment.
Vammaisten koulutustaso on alhainen.
Recruitment practices rarely recognise the value of equal opportunity and other good recruitment practices.
Vammaisten naisten, ikääntyneiden ja vaikeavammaisten henkilöiden on kaikkein vaikein päästä työelämään.
Many of the study conclusions focus on concerns about information provision.
Aloitteissa pitäisi korostaa myönteisiä esimerkkejä ja tapaustutkimuksia, jotka liittyvät pk-yrityksiin.
The inadequacy of information dissemination methods has arisen in relation to employment protection measures, the availability of financial incentives (including the procedures by which they are accessed) and in the promotion of good recruitment and employment practices:
Olisi myös tutkittava mahdollisuuksia hyödyntää uusinta tieto- ja tietoliikennetekniikkaa ja uusia työskentelytapoja.
financial incentives: the provision of information on the availability of financial incentives and the means by which they are accessed;
Työntekijän integroitumista ja etenemistä yrityksessä voivat haitata huono itseluottamus ja itsetunto sekä työtovereiden ja työnantajien asenteet.
The attitudes of employers of people with a disability demonstrate the striking importance of personal experience of disability.
Nykyistä enemmän tietoa kaivataan työvoimapoliittisista toimenpiteistä, mahdollisuuksista saada taloudellisia helpotuksia (ja niiden käytännön hakuohjeista) ja hyvistä käytännöistä rekrytoinnissa, koulutuksessa ja työsuhteiden ylläpidossa.
recruitment practices: the provision of information on good recruitment, training and employment practices and procedures;
Käytännön tietoa pitäisi olla saatavilla myös erityyppisistä vammoista, jotta työnantaja voi arvioida työnhakijan soveltuvuutta tosiasioiden perusteella.
Mediating organisations play a pivotal role in promoting a positive awareness of both disability and the regulatory framework, providing training and personal support to people with disabilities.
Välittävät organisaatiot lisäävät ratkaisevasti vammaisuuden ja vammaisia koskevan lainsäädännön tiedostamista.
information related to specific disabilities: practical information, where necessary, to enable the making of informed judgements and decisions about a candidate's suitability.
Ne tarjoavat vammaisille myös koulutusta ja henkilökohtaista tukea.
There are three key areas of common concern across Member States:
Tiedon tarpeita voidaan määrittää rekrytoinnin jälkeenkin työntekijän perehdyttämis-, kouluttamis-ja kehittämisvaiheissa.
1. the need for the development of a greater awareness and understanding of disability among employers:
Toimenpide-ehdotukset Seuraavat seikat koskevat kaikkia jäsenvaltioita, jotka olivat mukana tutkimuksessa:
These commonalities are interdependent.
Nämä organisaatiot osoittavat sopivia henkilöitä avoimiin työpaikkoihin.
On the one hand, the provision of information about the regulatory framework is incomplete without practical support and assistance to access available programmes.
Työnantajat eivät koe riskejä niin suuriksi, kun organisaatiot ottavat itse aktiivisesti yhteyttä yrityksiin.
On the other hand, mediating organisations are hampered in their effectiveness by a lack of awareness by employers of the abilities and aspirations of people with disabilities.
Tämä säästää paitsi työnantajan aikaa myös kustannuksia, joita aiheutuisi työpaikasta ilmoittamisesta ja rekrytoinnista, mahdollisista apuvälineistä ja työympäristön mukauttamisesta.
The use of specialist mediating organisations appears to significantly improve the chances of employment for people with disabilities.
Kun välittävä organisaatio on suoraan yhteydessä työnantajaan, sen asiakkaat eivät joudu kilpailemaan niin kovasti työpaikoista.
Mediating organisations function by matching their clients to vacancies in enterprises.
Se auttaa myös selviytymään ongelmista, jotka johtuvat alhaisesta koulutustasosta, huonosta itseluottamuksesta tai itsetunnosta.
By adopting a proactive approach, making the initial contact with companies, the level of perceived risk to employers is reduced.
Monia tekijöitä pitää kuitenkin vielä tutkia ja testata.
By approaching the employer directly, the mediating body can ensure that there is less competition for their own clients.
Nämä toimenpiteet täydentävät toisiaan.
They also assist clients to overcome barriers arising out of low educational attainment, poor confidence and low self esteem.
Ei riitä, että työnantajille annetaan tietoa lainsäädännöstä: heille on annettava myös käytännön tukea ja neuvoja, jotta he voivat osallistua erilaisiin ohjelmiin.
Despite this, several factors remain untested or unexamined and should form the subject of further study:
Välittävien organisaatioiden toiminnan tehokkuutta haittaa puolestaan se, että työnantajat eivät tunne riittävän hyvin vammaisten ihmisten kykyjä ja pyrkimyksiä.
• are specialist mediating agencies preferable to integrated mainstream provision?
Ovatko välittävät organisaatiot parempi vaihtoehto kuin yleinen, integroitu palvelu?
The need for positive and tightly-focused educational and awareness raising measures applicable to small and medium sized enterprises is one of the clearest outcomes of this study.
Siinä tavoitteena on yhtenäisen ja yksilöllisen palvelukokonaisuuden avulla luoda polku työttömyydestä työhön vaikeasti työllistettäville, esimerkiksi vammaisille henkilöille.
The key role of personal experience as a motivational factor for employers has been highlighted, as has the prevalence of perceptions of disability based on fears of risk, incapacity (rather than ability) and absenteeism.
Tutkimuksesta käy selvästi ilmi, että tarvitaan tarkasti kohdennettuja ja tavoitteellisia valistus- ja tietoisuuden lisäämisaloitteita, jotka on suunnattu nimenomaan pk-yrityksille.
These demonstrate both the possibilities created by good practice and familiarity with people with disabilities, and the need for broad and positive, awareness raising initiatives.
Tuloksissa korostui myös henkilökohtaisen kokemuksen merkitys työnantajia motivoivana tekijänä. Vammaisuus nähdään usein riskitekijänä, joka liitetään työkyvyttömyyteen ja sairauspoissaoloihin.
Employer perceptions should be challenged in three areas: what are the most effective methodologies and models used by mediating organisations, could the concept of 'route counselling' or 'pathways to integration' help to deepen existing approaches?
Vammaisten henkilöiden kyvyt jäävät näiden pelkojen varjoon.
1. absenteeism, using evidence to challenge perceptions of sickness and absenteeism among people with disabilities;
Siksi tarvitaan laajoja ja positiivisia aloitteita, joilla lisätään vammaisuuden tuntemusta ja kerrotaan hyvistä käytännöistä.
2. capacity and ability, demonstrating the abilities of people with disabilities; defining roles and responsibilities regarding information provision, advice, counselling, training and, potentially, employment.
Tehtävien ja vastuualueiden määrittely tiedon tarjonnan, neuvonnan, ohjauksen, koulutuksen ja mahdollisesti
The consolidated report and summary was written by Morgan Carpenter of Nexus Research Co-operative, Dublin.
Koosteraportin ja tiivistelmän kirjoittaja on Morgan Carpenter, Nexus Research Co-operative, Dublin.
Researchers from within six Member States produced national studies.
Maakohtaisia raportteja laativat kuudesta jäsenvaltiosta olevat tutkijat.
The project was managed by Jaume Costa of the European Foundaton for the Improvement of Living and Working Conditions, Dublin
Hankkeen tutkimuspäällikkö oli Jaume Costa Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöstä.
FOR FURTHER INFORMATION
MUITA JULKAISUJA SAMASTA AIHEESTA
Foundation Publications are on sale from the official sales agents of the EU or the Office for Official Publications of the European Communities, L-2985, Luxembourg.
Säätiön julkaisuja voi ostaa EU:n virallisista myyntipisteistä tai Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimistolta, L-2985, Luxemburg.
Where prices are not quoted, the document is free of charge and is available on request from the Foundation.
Jos hintaa ei ole mainittu, julkaisu on maksuton ja sitä saa säätiöltä pyydettäessä.
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland. Tel: +353 1 2043 100 Fax: +353 1 2826 456/2824 209 E­mail: postmaster@eurofound.ie EF/98/10/EN
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Irlanti.
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES op
* 5g * JULKAISUJEN TOIMISTO
Supporting Employability
Työllistymisedellytysten parantaminen
Guides to Good Practice in Employment Counselling and Guidance
Oppaita hyvistä käytännöistä työvoimaneuvonnassa ja -ohjauksessa
Using Information Technology the Services
Tietotekniikan hyödyntäminen
Conditions
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö
Guides to Good Practice in Employment Counselling and Guidance
Oppaita hyvistä käytännöistä työvoimaneuvonnassa ja -ohjauksessa.
The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions is an autonomous body of the European Union, created to assist the formulation of future policy on social and work-related matters.
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö on Euroopan unionin itsehallinnollinen elin. Sen tarkoituksena on avustaa sosiaali- ja työllisyyspolitiikan muovaamisessa.
Further information can be found at the Foundation web site: http//www.eurofound.ie/
Lisätietoja säätiöstä löytyy sen verkkosivuilta osoitteessa http//www.eurofound.ie/.
The guides were written by Glenys Watt, Director of Blake Stevenson Ltd, consultants ¡n social and economic development.
Oppaat kirjoitti sosiaalisen ja taloudellisen kehittämisen konsulttiyritys Blake Stevenson Ltd:n johtaja Glenys Watt.
Glenys acted as coordinator throughout the Eurocounsel programme.
Hän toimi koko Eurocounsel-tutkimuksen koordinaattorina.
Supporting Employability Guides to Good Practice in Employment Counselling and Guidance
Työllistymisedellytysten parantaminen Oppaita hyvistä käytännöistä työvoimaneuvonnassa ja -ohjauksessa
EUROPEAN FOUNDATION for the Improvement of Living and Working Conditions
Euroopan elinja työolojen kehittämissäätiö t
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1998
Luxembourg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1999
© European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, 1998
© Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö, 1999
For rights of translation or reproduction, applications should be made to the Director, European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland.
Käännös- tai jäljennösoikeuksia koskevat pyynnöt pyydetään osoittamaan Euroopan elin ja työolojen kehittämissäätiön johtajalle, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Irlanti.
The paper used in this publication is chlorine free and comes from managed forests in Northern Europe.
Julkaisu on painettu kloorivalkaisemattomalle paperille, joka on peräisin pohjoiseurooppalaisista talousmetsistä.
Concents
Sisällys
The key elements of good practice
Hyvän käytännön avaintekijät
Evaluating the services
Palvelujen evaluointi
Using information technology
Tietotekniikan hyödyntäminen