natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Treaty does, in fact,open the way for the Council todecide unanimously that the common commercial policy includes intellectual property and services. Thiswould enable the EU to negotiateinternational agreements by qualified majority in these areas too.
Sopimus tarjoaa itse asiassa neuvostollemahdollisuuden päättää yksimielisesti, että yhteinen kauppapolitiikkavoidaan ulottaa koskemaan myöshenkistä omaisuutta ja palveluja.Tämä päätös avaisi unionille mahdollisuuden neuvotella myös näissäasioissa kansainvälisistä sopimuksista sisäisten, määräenemmistöönperustuvien menettelytapojen pohjalta.
• EU Member States not belongingto the WEU but taking part in anysuch joint action will then have a fullsay in any decisions taken under the WEU.
• Näissä tilanteissa WEU:n päätökset sitovat myös niitä unionin jäsenvaltioita, jotka eivät kuulu WEU:hunmutta jotka osallistuvat kyseiseenyhteistoimintaan.
A number of protocols and WEU decisions spell out the detailed procedures for EU–WEU cooperation.
Yhteistoimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään eri pöytäkirjoissa ja WEU:n päätöksissä.
•the Commission’s legitimacy andeffectiveness have been enhanced;
•komission toimivaltaa ja tehokkuutta on lisätty,
•the Committee of the Regions andthe Economic and Social Committee have been given a wider role;
•alueiden komitean ja talous- jasosiaalikomitean tehtäviä on laajennettu,
Since the first direct elections to the European Parliament in 1979, European integration has moved quite along way, making it necessary tostrengthen its democratic foundations.
Ensimmäiset Euroopan parlamentinyleiset ja välittömät vaalit pidettiinvuonna 1979, ja siitä lähtien Euroopan yhdentymisessä on otettu edistysaskeleita, jotka edellyttävätparlamentin kansanvallan vahvistamista.
Europe’s wider responsibilitiesalso meant that the EU needed tomake its decision-making proceduresmore effective.
Euroopan lisääntyvä vastuuedellyttää myös päätöksentekomenettelyjen tehokkuuden parantamista.
•various other procedures havebeen improved;
•tiettyjä menettelytapoja on parannettu,
•the door has been opened to closercooperation where a majority of Member States are in favour.
Amsterdamin sopimuksella on toteutettu uudistuksia kumpaankin suuntaan sekä yhtenäisasiakirjan että Maastrichtin sopimuksen määräystenmukaisesti. Näin ollen:
The new Treaty has introducedchanges on both these fronts, building on the achievements of the Single Act and the Maastricht Treaty:
•tehostettu yhteistyö on tehty mahdolliseksi jäsenvaltioiden enemmistön sitä toivoessa.
•the role of the European Parliament has been strengthened;
•Euroopan parlamentin asemaa onvahvistettu,
• Parliament has been granted thepower to set its own rules for its mem-
•kansallisten kansanedustuslaitosten valvontamahdollisuuksia onparannettu,
•the areas where the Councildecides by a qualified majorityhave been extended;
Euroopan parlamenttia koskevatuudistukset ulottuvat neljälle sektorille:
Parliament in session.
Euroopan parlamentinistunto.
National parliaments bers.
Kansalliset kansanedustuslaitokset
It can now lay down rules afterobtaining the Commission’s opinionand the unanimous approval of the Council.
• Euroopan parlamentti voi määritellä parlamentin edustajien asemankomission lausunnon ja neuvostonyksimielisen päätöksen pohjalta.
This will help to reduce disputes arising from the fact that therules governing MEPs are still largelybased on differing national rules.
Parlamentti voi näin pienentää eroja,jotka johtuvat siitä, että sen jäsentenasema perustuu vielä suurelta osinkansallisiin määräyksiin.
EU decisions are taken by the Councilor by Parliament and the Counciltogether.
Euroopan unionissa päätökset tekeeneuvosto tai ne tehdään Euroopanparlamentin ja neuvoston yhteispäätöksinä.
Since the late 1980s, national parliaments have pressed for theopportunity to state their viewsbefore their governments do so in the Council.
80-luvun lopusta lähtienkansalliset parlamentit ovat vaatineet itselleen oikeutta ilmaista kantansa ennen kuin kansallisethallitukset tekevät sen neuvostossa.Ne ovat myös toivoneet saavansaparemman yleiskäsityksen koko unionin toiminnasta.
They also want a bettergeneral overview of the workings ofthe EU.
Nämä ongelmat olivat olleet esillä jo eräässä Maastrichtin sopimukseen liitetyssäjulistuksessa.
A declaration accompanyingthe Maastricht Treaty had alreadytouched on these issues and now aprotocol to the Treaty of Amsterdamhas set out some important rules, asfollows.
Amsterdamin sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa määritellään muutamia tässä suhteessatärkeitä sääntöjä:
• It has been given a greater say inthe appointment of the Commission.Previously, Parliament could onlyexpress an opinion on whoever thegovernments proposed as the new Commission President.
• Euroopan parlamentti voi osallistua komission nimittämiseen. Aiemmin parlamentti voi ainoastaanilmoittaa mielipiteensä hallitustennimeämästä ehdokkaasta johtavantoimeenpanoelimen puheenjohtajaksi.
Subsequently Parliament approves theappointment of the Commission as awhole (a right it already enjoyedunder the Maastricht Treaty).
Tämänoikeuden lisäksi parlamentille oliannettu jo Maastrichtin sopimuksessa oikeus antaa hyväksyntänsäkoko komission nimittämiseen.
•The European Parliament andnational parliaments are urged todevelop closer cooperation.
• Euroopan parlamenttia ja kansallisia kansanedustuslaitoksia kehotetaan kehittämään yhteistyötään.
• Its legislative powers under the codecision procedure have been simplified and extended, as we shall seelater.
• Euroopan parlamentin lainsäädäntävalta.
The Council cannot now adoptan act under this procedure withoutthe agreement of Parliament.
Kuten jäljempänä esitetään, yhteispäätösmenettelyä onyksinkertaistettu ja laajennettu; asiakirjan hyväksyminen neuvostossayhteispäätösmenettelyn mukaisestiedellyttää myös Euroopan parlamentin hyväksyntää.
• Its powers of budgetary controlhave been extended to include the CFSP.
Niilläon kuusi viikkoa aikaa ilmaista kantansa ennen neuvoston äänestystä.
Theythen have a six-week time limit togive their views before the Councilproceeds to a vote.
• Euroopan parlamentin valtuuksiavalvoa talousarviota on laajennettu YUTP:n alalle.
All in all, Parliament’s authority hasbeen strengthened and this, in turn,strengthens the democratic foundations of the Union.
• Tietyillä aloilla (vapaus, turvallisuus ja oikeudenmukaisuus) kansallisten kansanedustuslaitostenilmaisemille mielipiteille on annettutietty erityisasema.
• In certain fields (freedom, securityand justice) the views expressed bynational parliaments will carry special weight.
Kaiken kaikkiaan Euroopan parlamentin toimivaltaa on siis lisätty, jasamalla on vahvistettu unionin kansanvaltaisuutta.
Of course, none of this affects thespecific tasks already reserved fornational parliaments under the existing Treaty rules — such as ratifyingamendments to the Treaties, definingthe EU’s own resources or transposing European directives into national law.
Nämä määräykset täydentävät niitäperustamissopimusten määräyksiä,jotka jo antoivat vastuuta kansallisille kansanedustuslaitoksille esimerkiksi sopimusten tarkistustenratifioinnissa, unionin voimavarojenmäärittelyssä tai vaikka yhteisöndirektiivien sisällyttämisessä kansalliseen lainsäädäntöön.
A Councilmeeting.
Neuvoston kokous.
It must also be remembered that the Secretary-General of the Council isnow the EU’s High Representative forthe CFSP and that the policy planning and early warning unit thatassists him operates within the Council.
Mainittakoon lisäksi, että neuvostonpääsihteeristä tulee unionin korkeaedustaja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla ja että häntäavustava suunnittelu- ja varhaisvaroitusyksikkö toimii nimenomaan neuvoston sisällä.
The Treaty of Amsterdam did notsignificantly alter the rules governingthe Council.
Amsterdamin sopimuksessa ei juuripuututa neuvoston toimintasääntöihin.
However, it does makedecisions easier by dropping the unanimity requirement in some areas andallowing qualified majority votinginstead (see earlier box).
Tietyiltä osin sopimuksessa kuitenkin helpotetaan päätöksentekoamääräämällä, että jatkossa päätökset tehdään määräenemmistöpäätöksinä eikä yksimielisinäpäätöksinä (ks. kehys yllä).
This appliesto certain decisions on freedom ofestablishment and on research anddevelopment.
Tämä koskee tiettyjä päätöksiä, jotka liittyvätsijoittautumisvapauteen sekä tutkimukseen ja kehittämiseen.
The qualified majorityrule also governs some new areas ofresponsibility assigned to the EU bythe Treaty of Amsterdam and some ofthe new foreign policy procedures.
Amsterdamin sopimuksen eri aloilla suomiinuusiin toimivaltuuksiin sekä ulkopolitiikan uusiin menettelytapoihin sovelletaan niin ikään määräenemmistösäännöstä.
Inaddition, some decisions have beendelegated to the Permanent Representatives Committee, whose task isto prepare the ground for Councilmeetings.
Lisäksi neuvostonistuntojen valmistelusta vastaavallepysyvien edustajien komitealle onannettu tietty vastuu päätöksenteossa.
Treaty of Amsterdam: what haschangedin Europe ment of members by the Member States.
Amsterdaminsopimus: mikä Euroopassa on muuttunut
• He enjoys broad powers to allocateor reassign Commissioners’ portfolios.
• Komission puheenjohtajalla onlaajat valtuudet määrätä tai muuttaa kollegion tehtäviä.
• He sets the policy guidelines of the Commission.
• Komission puheenjohtaja määrittelee komission poliittiset suuntaviivat.
The European Commission’s role, andin particular its right of initiative, isleft untouched — although in thenew area of freedom, security andjustice (the ‘third pillar’ fields from Maastricht that have now beenbrought fully under Community responsibility), it will not have the soleright of initiative until five years afterthe Treaty comes into force.
Erityisestisen aloitteenteko-oikeus on ennallaan. Uuden vapautta, turvallisuuttaja oikeudenmukaisuutta koskevanluvun (eli Maastrichtissa yhteisön toimivallan piiriin siirrettyjen kolmannen pilarin asioiden) osalta tästäoikeudesta tulee komission yksinoikeus vasta viiden vuoden kuluttuasopimuksen voimaantulosta.
The Treaty of Amsterdam changesneither the role nor the membershipof the European Court of Justice orthe Court of First Instance, whichassists it.
Amsterdamin sopimus ei muuta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimentai sitä avustavan ensimmäisenasteen tuomioistuimen asemaa taikokoonpanoa.
However, the range of caseswhere the Court may be called on isnow wider.
EY:n tuomioistuimeltapyydetään kuitenkin yhä useamminpäätöstä:
On the other hand the Treaty doesaffect the shape of the Commissionas a body.
Sopimuksessa muutetaan sitä vastoin komission kollegiaalista rakennetta.
The President’s personalauthority is boosted by the fact thathis appointment now has to beapproved by Parliament.
Komission puheenjohtajanmerkitystä lisää se, että hänennimittämisekseen vaaditaan vastedes Euroopan parlamentin erityinen hyväksyntä.
It alsostrengthens his position considerably.
Tämä vahvistaatuntuvasti hänen asemaansa:
•The President of the Commission isconsulted on the choice and appoint-
• EY:n tuomioistuimen tehtävänä onvalvoa, että yhteisön toimielimetkunnioittavat perusoikeuksia.
• It is responsible for ensuring thatthe European institutions respectfundamental rights.
• Komission puheenjohtaja valitseeja nimittää komission jäsenetyhdessä jäsenvaltioiden kanssa.
Romano Prodi, President of the European Commission.
Romano Prodi, Euroopankomission puheenjohtaja.
The Court of Justice in session.
Euroopan yhteisöjentuomioistuimen istunto.
• It has been given the power to ruleon questions concerning the area offreedom, security and justice.
• Tilintarkastustuomioistuimen valvontatehtävät koskevat vastedeskaikkia yhteisön rahoitusta saaviatahoja.
However, only national courts or tribunalsof last instance can refer questions tothe Court of Justice in this area.
Talous- ja sosiaalikomitea
The Committee’s advisory functionwithin the EU institutional systemhas been slightly strengthened, sinceit can now be consulted directly by Parliament rather than only by the Commission and the Council.
• Kuten edellä on todettu, kaikkijäsenvaltiot voivat päättää tuomioistuimen toimivallan tunnustamisesta kysymyksissä, jotka koskevatyhteistyötä poliisiasioissa ja rikosoikeudellisissa asioissa.
• As mentioned earlier, the Member States can, if they wish, recognise the Court’s jurisdiction on matters relating to cooperation between criminalcourts and police cooperation.
Talous- ja sosiaalikomitean neuvoaantavaa tehtävää yhteisön toimielinjärjestelmässä on hieman muutettuja vahvistettu; jatkossa sen puoleenvoi kääntyä suoraan myös parlamentti eikä vain komissio tai neuvosto.
Responsible for ensuring that EUexpenditure serves its objectives andobeys the rules governing the EUbudget, the Court of Auditors nowhas the following somewhat widerpowers.
Tilintarkastustuomioistuimentehtävänä on tarkastaa, että unioninmenot toteutuvat talousarviota koskevien säännösten mukaisesti.
• Like the other institutions, it cannow bring actions before the Court of Justice to protect its prerogatives.
Sentoimintamahdollisuuksia on laajennettu:
• Its audit powers now cover all recipients of Community funds.
• Muiden toimielinten tavoin myöstilintarkastustuomioistuin voi vast-
Decision-making procedures
Alueiden komitea
The Committee of the Regions
Päätöksentekomenettelyt
The Committee of the Regions hasalso been given a stronger role.
Alueiden komitea edustaa alue- japaikallisviranomaisia, jotka ovat yhäkiinnostuneempia yhteisön toiminnasta.
Itrepresents the point of view of regional and local authorities, who areincreasingly affected by Communityactivities.
Komitean asemaa vahvistavista uusista määräyksistä on syytämuistaa kolme seikkaa:
Three points should benoted as follows.
• Vahvistetaan komitean järjestäytymisoikeutta, joka oli aiemmin neuvoston valvonnassa.
Community decision-making procedures remain essentially the same asunder Maastricht.
Yhteisön päätöksentekomenettelytovat periaatteessa samat, jotka Maastrichtin sopimuksessa määriteltiin.
However, therehave been considerable adjustmentsto make them more democratic andeffective, with two especially significant changes.
Menettelyjen tehokkuutta jakansanvaltaisuutta on kuitenkinpyritty lisäämään tekemällä niihineräitä perusteellisia muutoksia. Tältäosin on syytä mainita kaksi tärkeätäpäätöstä:
• The Committee has been givenwider powers to run its own affairs (itwas previously subject to control bythe Council).
• Niiden kysymysten määrä, joissakomitealta pyydetään lausuntoa, onmoninkertaistunut.
• The number of areas where its opinions are required has increased.
• Alueiden komitean lausunnot toimitetaan Euroopan parlamentille,joka voi myös pyytää siltä erityislausuntoja.
• The cooperation procedure introduced in 1986 with the Single Act —where Parliament and the Councilgive Commission proposals two readings — has almost disappeared(except in two instances to do witheconomic and monetary union). Ithas been replaced by the ‘co-decisionprocedure’.
• Vuoden 1986 yhtenäisasiakirjassamääritelty yhteistoimintamenettely,jonka mukaan komission esitykset onkäsiteltävä kahdesti sekä parlamentissa että neuvostossa, on melkeinhävinnyt (paitsi kahdessa Euroopantalous- ja rahaliittoon liittyvässätapauksessa), ja sen tilalle on otettuyhteispäätösmenettely.
The new codecision procedure
Uusi yhteispäätösmenettely
The codecision procedure now works as follows.
Yhteispäätösmenettely rakentuu seuraavasti:
(a) If Parliament and the Council agree on a Commission proposal, it is approved.
• Yhteispäätösmenettely, joka oli Maastrichtin sopimuksen tärkeimpiäedistysaskeleita Euroopan parlamentin aseman vahvistamiseksi, ei laajene ainoastaan soveltamisalaltaan,vaan sitä myös tehostetaan, ja parlamentin asemaa siinä vahvistetaan: a) Jos parlamentti ja neuvosto ovat yhtä mieltä komissionehdotuksesta, se hyväksytään.
— Parliament and the Council cannow take decisions after only asingle reading (previously therehad to be two readings by both,even if they were in agreementfrom the outset).
b) Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, parlamentti voi jokohyväksyä neuvoston yhteisen kannan tai hylätä sen taimuuttaa sitä jäsentensä enemmistöpäätöksellä.
(b) If they disagree, Parliament can either accept the Council’s common position, or reject or amend it by a majorityof its members.
— Parlamentti ja neuvosto voivatvastedes päättää asioista jo yhdenkäsittelyn perusteella, kun aiemmin vaadittiin kummassakinlakiasäätävässä toimielimessäkaksi käsittelyä, vaikka ne olisivatkin olleet heti yksimielisiä.
(c) If the Council cannot accept the amendments, it convenesa conciliation meeting, after which Parliament and the Council approve the agreement reached.
c) Jos neuvosto ei hyväksy muutoksia, se kutsuu koolle sovittelukokouksen, jonka jälkeen parlamentti ja neuvostoäänestävät neuvotellusta sopimuksesta.
If they are stillunable to agree, the proposal is not adopted.
Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, ehdotus hylätään.
— Parliament can reject the Council’s‘common position’ at the secondreading without having to gothrough the additional conciliation procedure.
— Parlamentti voi hylätä toisessakäsittelyssä neuvoston yhteisenkannan ilman ylimääräistä sovittelumenettelyä neuvoston kanssa.
— If conciliation with Parliamentafter the second reading fails, theproposal is deemed not to havebeen adopted and the matterends.
— Mikäli parlamentin kanssa käytysovittelu epäonnistuu toisen käsittelyn jälkeen, ehdotus katsotaanhylätyksi eikä menettelyä jatketa.
Besides the decision-making procedures laid down for the adoption ofbasic legislation, the Treaties alsogrant the Council and Commissionthe executive powers needed toimplement and develop the commonpolicies.
Niiden päätöksentekomenettelyidenlisäksi, joita käytetään perussäädöksiä hyväksyttäessä, perustamissopimuksissa annetaan neuvostolle jakomissiolle tarvittavat toimivaltuudetyhteisten politiikkojen toteuttamiseksi ja kehittämiseksi.
In practice, it is the Commission that exercises these executivepowers.
Käytännössätoimivaltuuksien käyttäminen kuuluukomissiolle, joka käyttää niitä monieneri sääntöjen ja monimutkaisen neuvottelujärjestelmän mukaisesti.
It has to follow a variety ofprocedures and a complex consultation system involving a host of committees made up of national officials,whose task is to assist it.
Järjestelmä velvoittaa komissionkäyttämään tehtäviensä toteuttamisessa apuna erilaisia kansallisista virkamiehistä muodostettuja komiteoita.
The Treaty of Amsterdam thereforesets out some general conditions andmechanisms designed to enable agroup of Member States to establishcloser cooperation between themselves for a limited period withoutundermining the fundamental principles of the Treaty (in particular freemovement and citizens’ rights).
Tätä varten Amsterdamin sopimussisältää määräyksiä, jotka koskevatehtoja ja mekanismeja, joiden avullavoidaan toteuttaa tehostettua yhteistyötä useampien jäsenvaltioidenvälillä tiettynä ajanjaksona ilman,että perustamissopimuksen periaatteita vaarannettaisiin varsinkaan liikkumisvapauden tai kansalaistenoikeuksien osalta.
If agroup of Member States can muster aqualified majority, they can now establish closer cooperation both in thestrictly Community sphere and in thefield of cooperation on criminal andpolice matters, subject to the rulesand conditions laid down in the Treaty.
Jos siis jäsenvaltioiden enemmistö niin haluaa, onvastedes mahdollista jäsenvaltioidenmääräenemmistöpäätöksellä ja sopimuksen määräyksillä määritellyissäpuitteissa toteuttaa tehostettuayhteistyötä sekä yhteisön varsinaisillatoimialoilla että rikosoikeudellisissaja poliisiasioissa.
However, closer cooperation isnot allowed in the area of the CFSP.Here, the only ‘flexibility’ mechanismpermitted is ‘constructive abstention’.
YUTP ei kuulutehostetun yhteistyön piiriin, vaan”rakentava äänestämättä jättämi-nen”on siinä tapauksessa ainoamahdollinen joustomekanismi.
This system of ‘committee procedures’ (first formally set down in1987) was not altered by the Treatyof Amsterdam, even though the needfor reform was clearly evident, both inorder to make the workings of the institutions more transparent and so asto take account of Parliament’s newpowers since the Maastricht Treatycame into force in 1993.
Uudistuksen tarve on kuitenkin todettu. Sitä tarvitaan, jottatoimielinten toiminta olisi avoimempaa ja jotta voitaisiin ottaa paremmin huomioon Euroopan parlamentin uudet valtuudet, jotka se sai Maastrichtin sopimuksen tultua voimaan vuonna 1993.
At Amsterdam, the European Council did nomore than ask the Commission topropose changes to the existing procedures.
Amsterdamin Eurooppaneuvosto tyytyi pyytämäänkomissiolta ehdotusta voimassa olevien menettelytapojen muuttamiseksi.
A proposal along these lineswas tabled in June 1998.
Tätä koskeva aloite tehtiinkinkesäkuussa 1998.
The question of differentiated orflexible integration is not new.
Kysymyksenä eriytetty tai joustavaintegraatio ei ole uusi.
Member States have often been at oddsover the pace of European integration, with some wishing to forgeahead while others have been lesskeen.
On usein sattunut, että jotkut jäsenvaltiot toivovat Euroopan integraatiopolitiikassavoimakkaampaa kehitystä kuin toiset.
Although solutions have alwaysbeen found in the past (as with the Social Protocol or the single currency), the problem showed the needto establish an impartial legal framework, rather than always relying onindividual exceptions.
Vaikka ongelmaan on aina löydetty jonkinlainen ratkaisu, kutensosiaalipöytäkirjan ja talous- ja rahaliiton tapauksessa, nämä esimerkitosoittavat, että on tarpeen luoda
So the new Treaty hassparked off debate on a range ofissues.
sopeutua laajentumiseen kuin tiettyihin ulkopolitiikan näkökohtiin.
The Treaty of Amsterdam sought totackle the issues that prompted theconvening of the intergovernmentalconference by amending the Treatyon European Union in a number ofareas.
Ymmärrettävistä syistäsopimuksessa ei puututa muihinkysymyksiin, joilla on oma aikataulunsa ja dynamiikkansa, kuten euronkäyttöönotto ja unionin laajentumisnäkymät.
These included citizenship inthe broad sense, the common foreignand security policy, and the way theinstitutions are organised and operate.
Sopimus jätti kuitenkinmonia avoimia kysymyksiä, jotka liittyvät yhtä hyvin toimielinten kykyyn
Naturally enough, it did nottackle certain other questions thatalready had their own specific timetable and dynamic, such as the introduction of the euro or the prospect of EU enlargement.
• Onko kansalaisten oikeudet ja velvoitteet vahvistettava jonkinlaisessa”perustuslaissa”?
Nevertheless, it leftroom for further change in severalother areas, such as adapting the institutions for enlargement or certainaspects of foreign policy.
Pitäisikö tällaiseenasiakirjaan kirjata myös yhteisön toimielinten velvollisuus ottaa huomioon esimerkiksi työllisyys- jaympäristökysymyksiä koskevat kansalaisten huolenaiheet?
The Treaty of Amsterdam: a glance at the closing pages.
Amsterdamin sopimus:silmäys viimeisillesivuille.
• Should the European Union haveits own separate identity and legalpersonality in every area of activity,including international relations?
• Onko Euroopan unionille annettava oma identiteetti ja oma oikeushenkilöllisyys sen kaikilla toimialoilla, esimerkiksi kansainvälisissäsuhteissa?
Besides these already evident problems, it is fair to ask whether the institutional structures ought not to bereviewed in greater depth in order toequip the EU better to meet the challenges of the 21st century.
tehdä päätöksensä yksimielisesti,kolme jäsenvaltiota on jopa esittänyt, että ennen unionin mahdollistalaajentumista määräenemmistöäänestysten käytäntöä pitäisi laajentaa.
The debate is already under way.Meeting in Cologne on 3 and 4 June1999, the European Council decidedto begin preparations for a new intergovernmental conference in the year2000 to tackle the reforms envisagedin the ‘institutional protocol’.
Näiden ilmeisten ongelmien lisäksivoitaisiin kysyä, eikö institutionaalisia rakenteita tulisi pohtia entistäsyvällisemmin, jotta voitaisiin paremmin vastata 21. vuosisadan haasteisiin ja täsmällisemmin sanoensellaisen unionin tarpeisiin, joka valmistautuu yhä laajempaan poliittiseen yhdentymiseen samalla kunvalmisteilla olevat laajentumistoimetvievät sitä kohti yleiseurooppalaistaulottuvuutta.