natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E ministries of work and social affairs thattend to be responsible for fostering the SE.e European Union's Lisbon Strategyitself expressly recognizes the SE as the coreof its employment policy.
TALOUS EU RO O P c) Osuus ja yhteisötalous pystyy luomaan jalaajentamaan yrittäjyyskulttuuria ja yritysrakennetta.
H E culture and a business fabric; d) it can hookup the generation and/or expansion ofeconomic activity to local needs (e.g.community services) and/or the localproductive fabric; e) it can maintaineconomic activities at risk of disappearingowing to lack of profitability (e.g. crafts) orstrong competition (traditional industries);f) it can generate social capital as Putnamunderstands it, as the fundamentalinstitutional foundation for fosteringsustained economic development.
OSUUS- J e) Osuus ja yhteisötalouden avulla voidaansäilyttää sellainen taloudellinen toiminta,joka on vaarassa loppua kannattavuussyistä (esim. käsiteollisuus) tai voimakkaan kilpailun takia (perinteinenteollisuus).
societies and friendly societies werepioneers in responding to the needs of thenew industrial society by covering healthrisks and were associated with sustainingthe income of the working class, shapingmomentous social and institutionalinnovations which were the forerunners tothe creation of public social security systemsin Europe.e many ways in which these SE organizations were linked to thisprocess is reflected in the variety of socialsecurity models.
ulottuvuuksissa (tuotteet, prosessit, markkinat ja organisaatio) – etenkin eurooppalaisten yhteiskuntien muutosprosesseissa.Tällä sosiaalisella sektorilla on suora yhteysyhteiskuntaan ja siksi erityinen kyky havaitauudet tarpeet, saattaa ne julkishallinnon japerinteisten voittoa tavoittelevien yksityisyritysten tietoon ja tarvittaessa kehittää itseluovia ja innovatiivisia ratkaisuja. Esimerkiksi keskinäiset avustusyhtiöt ja ystävyysyhtiöt tekivät 1800-luvulla uraauurtavaatyötä vastatessaan uuden teollistuneen yhteiskunnan tarpeisiin korvatessaan ihmisilleterveysriskejä.
In the sphere of technological innovation,too, especially in contexts where SE innovation systems are developed, thegeneration and dissemination of new ideasand innovations has shown higher successrates.A key factor in these systems is thestable alliance between the different agentsof a region involved in fostering the SE,such as the government agencies in chargeof these matters, the universities, thefederations and the business sector of the Social Economy itself.Some examples are Quebec, the Mondragón Cooperative Corporation and the CEPES-Andalusiasystem in the South of Spain.
Myös teknologia-innovaatioiden alalla, erityisesti niissä yhteyksissä, joissa kehitetään osuus ja yhteisötalouden innovointijärjestelmiä, on onnistuttu hyvin luomaanja levittämään uusia ideoita ja innovaatioita.Näiden järjestelmien avaintekijänä on vakaaside osuus ja yhteisötaloutta edistävien eritoimijoiden välillä.Tällaisia ovat esimerkiksiasianomaiset valtionhallinnon yksiköt, korkeakoulut sekä itse osuus ja yhteisötalouden etujärjestöt ja yritykset. Eräinä esimerkkeinä voidaan mainita Quebec,Mondragón Cooperative Corporation ja Etelä-Espanjan CEPES-Andalusia-järjestelmä.
Innovation has not received balancedfunding from public authorities and privateinstitutions, however.
a) Osuus ja yhteisötaloudelle ominaisenvoittojen ja ylijäämän jakologiikan johdosta voitot investoidaan tällaisessajärjestelmässä useimmiten samalle alueelle kuin missä ne on tuotettu.
Preference has beengiven to financing technological innovationrather than other forms of innovationwhere the SE is a greater leader.
Eräät osuus ja yhteisötalouden ominaisuudet ovat myös korostuneet vallitsevan globalisaatio¬kehityksen takia.
Innovation:e SE's capacity for inno -vation, in the different dimensionsidentified by Shumpeter (product, process,market and organisation), is no lessimportant, especially in the processes ofchange within European society.e directcontact between this social sector andsociety endows it with a special capacity fordetecting new needs, channelling them intothe public administration and traditionalprofit-making private enterprises and,where appropriate, coming up with creativeinnovatory responses.In the nineteenthcentury, for example, mutual assistance
Globalisaatioon liittyvä tuotantoprosessien ulkoistaminen aiheuttaa alueille jatkuvasti haasteita.Osuus ja yhteisötaloudelle ominainen valvonta ja päätöksentekotapa, joka perustuudemokratian periaatteisiin ja kansalaistenosallistumiseen, pitää yleensä talouden prosessien ohjat oman alueensa kansalaisyhteiskunnan (eikä pääomasijoittajien)käsissä, ankkuroi yritykset kiinteämminomaan yhteisöönsä ja antaa asianomaisellealueelle mahdollisuuden määritellä omankehittämismallinsa entistä riippumattomammin.
Employment:It is in the regulation of thenumerous imbalances in the labour marketthat the social value added by the SEbecomes most visibly and explicitlyapparent.It is hardly surprising that amongthe European governments it is the
b) Osuus ja yhteisötalous pystyy paitsi aktivoimaan sellaiset toimijat, jotka tuntevat parhaiten toimintaympäristönsäja joilla on parhaat edellytykset käynnis-
Nonetheless, the SE, on its own, does notconstitute a panacea for Europe.Majorspecific problems limit its potential.Aserious problem, from a macroeconomicviewpoint, is the exaggerated atomization ofthe sector and its initiatives and itsstructural resistances to forming groups.Another big problem is the structuraltendency in the SE organisations to findtheir specific features being watered down,or even to become traditional for-profitcompanies, in the case of the SE companiesthat are most involved in the market, or tobecome instrumentalised by governmentbodies, or even dependant (particularlyfinancially) on them, when their habitualrelations are with the authorities.isphenomenon is known as organisationalisomorphism.
Makrotaloudellisesta näkökulmasta yhtenä vakavana ongelmana ovat alanja sen aloitteiden liiallinen hajanaisuus sekäsen rakenteellinen vastahakoisuus muodostaa ryhmiä. Toinen suuri ongelma on, että eniten markkinoiden kanssa tekemisissä olevat osuus ja yhteisötalouden yritykset ovat rakenteellisesti taipuvaisiamenettämään omaleimaisuuttaan tai perätimuuttumaan perinteisiksi voittoa tavoitteleviksi yrityksiksi tai että osuus ja
LEGISLATION FOR THE SOCIALECONOMY ACTORS IN THEEUROPEAN UNION
OSUUS JA YHTEISÖTALOUDENTOIMIJOITA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖEUROOPAN UNIONISSA
is important social sector is widelyrecognised by the institutions of the various EU countries in terms of legislation andpolicies.
1) Viranomaiset tunnustavat nimenomaisesti osuus ja yhteisötalouden organisaatioiden erilaisen ominaislaadun ja sen,että ne tarvitsevat erityiskohtelua.
e economies and societies of the newmember states are going through lengthyprocesses of transition from Communistplanning systems to regulated marketeconomies.e adjustments they havemade in recent years have had seriousconsequences for their respective SEs,particularly in the cooperative sector,which was instrumentalised for manydecades and even during the transition to amarket system.Nonetheless, contrary to thepredictions of some, this sector has notbeen dismantled on a large scale.Mutualsocieties, associations and foundations, fortheir part, after half a century when theyvirtually disappeared, are experiencing agradual rediscovery and expansion intandem with the development of civilsociety, social movements and trade unionsin these countries.
On uusien jäsenvaltioiden etujen mukaistakehittää tätä "kolmatta pilaria",mikäli ne haluavat noudattaa eurooppalaista kehittämismallia ja integroitua nopeasti jaasianmukaisesti eurooppalaiseen sosiaalimalliin.
Developing this 'third pillar' is of interest tothe new member states if they wish tofollow the European model of developmentand achieve fast, adequate integration intothe European social model.
2) Tunnustetaan osuus ja yhteisötaloudenorganisaatioiden kyky ja oikeus toimiamillä tahansa taloudellisella ja sosiaalisella toiminta-alalla.
In Europe, the different forms of the SE donot always enjoy an adequate level ofinstitutionalization in these three areas.
Osuus ja yhteisötalouden eri muotoja ei Euroopassa aina ole institutionalisoitu asianmukaisesti edellä mainituilla kolmella alalla.
An analogous situation is found in thedifferences in legal status ofthe formstaken by the SE in Europe.
Euroopan unionin "läntisten"maiden saavuttama hyvinvointi ja kehitystaso on edellyttänyt osuus ja yhteisötalouden panosta Euroopan sosiaaliseen jataloudelliseen malliin.
Three groupsofcountries may be identified:the firsthas specific legislation for the SE forms,
Ensimmäisestä edellä mainitusta tunnustamisen muodosta voidaan todeta, että Euroopan unionin maiden oikeudellisissajärjestelmissä ei kaikkia osuus- ja yhteisöta-
As far as the first is concerned, not all formsof the SE are recognised to the same extentin the legal systems of the differentcountries of the European Union.
Tilanne on samanlainen Euroopan osuus jayhteisötalouden toimintamuotojen oikeudellisen aseman eroissa. Maat voidaanjakaa kolmeen ryhmään: ensimmäisen
United Kingdom, or where these legalforms had been increasingly losing socialprestige through being considered vestigesof the old regime, as in the new members in Central and Eastern Europe.
O U SE U RO O P LA T ryhmän maissa on erityislainsäädäntöäosuus ja yhteisötalouden muodoista, toisenryhmän maissa on jonkin verran osuus jayhteisötalouden organisaatioihin sovellettavia oikeussäännöksiä hajallaan eri säädöksissä, ja kolmannen ryhmän maissa ei oleminkäänlaista lainsäädäntöä osuus ja yhteisötalouden eräistä muodoista.
many countries that have a special taxsystem do not extend it to all co-operatives.In Ireland, for instance, it is only applicableto credit unions and in Greece only toagricultural cooperatives.
A N UNIONISSA tien mahdollisuuksia myös ennen muutakehittää alaa maissa, joilla ei ole omia perussääntöjä (esim.
the second has some statutory provisionscovering SE organisations scatteredamong different laws and the third lacksany trace of legislation governing certainforms of the SE.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa) tai joissa tällaiset oikeudelliset muodot ovat jatkuvasti menettäneetyhteiskunnallista arvostusta, koska niitä pidetään jäänteinä vanhasta hallintojärjestelmästä (kuten Keski ja Itä-Euroopanuusissa jäsenvaltioissa).
H E the legal framework should institutemeasures to compensate for the operationaldifficulties suffered by legal forms thatafford poorer opportunities.esemeasures may be grants but they can alsotake the form of tax concessions.At thesame time, however, lawmakers should setup suitable mechanisms to prevent certaineconomic agents from behavingopportunistically and taking advantage ofthe compensations for adopting these formswithout shouldering their respective costs.
Kun ajatellaan, että erityyppisille organisaatioille tulee taata yhtäläiset mahdollisuudet ja että erilaiset tilanteet vaativaterilaista kohtelua, olisi oikeudellisiin puitteisiin sisällyttävä toimenpiteitä sellaistenvaikeuksien kompensoimiseksi, jotka johtuvat siitä, että oikeudellinen muoto ei tarjoa yhtä hyviä mahdollisuuksia kuin muille.Keinoina voivat olla avustukset mutta myösverohelpotukset.
Equally, the removal of the proposals for a European Mutual Society Statute and a European Association from the European Commission's agenda in the past few yearshas been a serious setback to providinggreater opportunities for the deployment ofthese forms of the SE in this continent.
Lisäksi todettakoon, että eurooppalaisenkeskinäisen yhtiön perussääntöä ja eurooppalaista yhdistystä koskevien ehdotustenpoistaminen Euroopan komission asialistalta on ollut vakava takaisku tällaistenosuus ja yhteisötalouden muotojen laajemmalle hyödyntämiselle Euroopassa.
In most countries in the western part of the European Union, the four main legal formstaken by the SE enjoy some kind of specifictax treatment.e benefits of such specialfiscal measures are more abundant forassociations and foundations, on thegrounds of their nonprofit nature and theway they assign resources and surpluses,which give priority to activities of socialand/or general interest.Such legislation hasbeen strengthened in recent years in anumber of countries, such as Spain's Act43/2002 passing its NPO taxation system,Italy's Act 460/1997 on the ONLUS ornon-profit organisations of social utility and Germany's 'Social Law Code'(Sozialgesetzbuch) governing non-profitorganisations.As regards cooperatives,
Lainsäädännön puutteellisuus voi vaikeuttaa huomattavasti sellaisten ryhmien oikeudellista asemaa, jotka haluavat perustaaosuus ja yhteisötalouden organisaatioita:oikeudellinen kehys voi jarruttaa uusien toimintamuotojen hyödyntämistä, jos olemassa olevia muotoja ei voida mukauttaauusia tarpeita vastaaviksi.Viime vuosina erimaissa annettujen uusien säädösten avullaonkin pyritty luomaan väylä "uuden osuusja yhteisötalouden" kehittymiselle.
Shortfalls in the legislation can causeserious difficulties as regards the legalposition of groups that wish to set up SEorganisations:the legal framework can actas a brake on the deployment of new formsif the existing ones cannot be adapted tonew necessities.In this respect, the objectiveof the new legislation that has appeared inrecent years in different countries, like thespecific laws concerning social companies(Act of 2003 in Finland, Act of 2004 in Lithuania and Act 118/2005 in Italy),social cooperatives (Acts of 2006 in Polandand Portugal) and nonprofit organizationsof social utility (Decree 460/1997 in Italy)or the modifications to existing laws toreflect new forms (like the cooperativesocieties of collective interest created in2001 in France, or the social initiativecooperatives that have appeared in recentyears in the different laws concerning Spanish co-operatives), has been to providea channel for the development of anemerging 'New Social Economy'.e recentlegislation passed in the last few years inseveral of the new European Unionmember states is particularly significant.
Esimerkkinä voidaan mainita erityislait sosiaalisista yrityksistä (Suomessa vuonna 2003annettu säädös,Liettuassa vuonna 2004 annettu säädös ja Italiassa annettu säädös nro118/2005), sosiaalisista osuuskunnista(Puolassa ja Portugalissa vuonna 2006 annetut säädökset) ja sosiaalisesti hyödyllisistävoittoa tavoittelemattomista organisaatioista (Italiassa annettu säädös nro460/1997) taikka voimassa olleisiin lakeihin uusia toimintamuotoja varten tehdytmuutokset (kuten Ranskassa vuonna 2001luotu yhteistä etua palvelevien osuustoiminnallisten yhtiöiden käsite tai viime vuosina Espanjan eri osuustoimintalakeihinlisätyt sosiaalisia aloitteita tekevät osuuskunnat). Erityinen merkitys on useissa uusissa EU:n jäsenvaltioissa viime vuosinaannetulla lainsäädännöllä.
From the perspective of guaranteeing equalopportunities among different types oforganization, and given that unequalsituations call for differences in treatment,
Yhteisötasolla hiljattain annettu eurooppaosuuskunnan perussääntö on jo edistänyttämän osuus ja yhteisötalouden muodonleviämistä, mikä paitsi parantaa kansainvälisesti toimivien eurooppalaisten osuuskun-
At the European level, the new Statute fora European Cooperative Society is alreadyfavouring the spread of this form of the SE,not only improving the possibilities of the European co-operatives' conductingtransnational activities but also, above all,developing the sector in countries whichlack their own statute, as in the case of the
Osuus ja yhteisötalouden organisaatioidenerityislaatu perustuu tiettyihin niille ominaisiin arvoihin ja periaatteisiin. Tarkoituksena on, että organisaatioiden toimintaahallitsevat säännöt heijastavat tätä erityislaatua muun muassa siten, että niissä määritellään demokraattisen päätöksenteonperiaatteet ja voiton ja ylijäämän jakamistakoskevat rajoitukset.Tällainen erityinen toimintatapa ei ole kuitenkaan neutraali.Osuus ja yhteisötalouden oikeudellistenmuotojen käytöstä aiheutuu perustajaryhmille ja talouden toimijoille suhteellisestisuuremmat toimintakustannukset kuinmuille yksityisyritys¬muodoille.
PUBLIC POLICIES TOWARDSTHE SOCIAL ECONOMYIN EUROPEAN UNION COUNTRIES
OSUUS JA YHTEISÖTALOUTTA EDISTÄVÄT JULKISEN VALLAN TOIMETEUROOPAN UNIONIN MAISSA
European Union has been patchy in bothits extent and its content.
Lisäksi sosiaaliturvajärjestelmien yhteydessä on viitattukeskinäisiin eläke tai sairauskassoihin.
Over the last quarter of a century therehave been numerous national andregional governments within the European Union which have deployedpublic policies with explicit references tothe social economy in its entirety or to itscomponents.In general, they haveformulated sector policieswhich haveincluded explicit references, albeitfragmentary and disjointed, to theinstitutional forms that make up thesocial economy.The examples includeactive employment policies involvingworkers' cooperatives and integrationenterprises, social services policies,whereassociations, foundations and other nonprofit organisations have played a keyrole, agricultural and rural developmentpolicies,in which the agricultural cooperatives have been involved, orreferences to mutual provident societiesin the framework ofsocial securitysystems.More recently, and singularly,policies specific to the SEhave emerged,some centred on businesses whichoperate in the market place and othersaimed at nonprofit organizations thatoperate outside the market, but seldomcovering both.However, the deploymentofthese policies in the countries ofthe
Monissa EU-maissa on valtionhallinnossakorkean tason elin, joka on nimenomaisestija tunnustetusti vastuussa osuus ja yhteisötalouteen liittyvistä asioista. Belgiassa tällainen elin on valtionhallinnossa toimiva Secrétariat d'État au Développement durable et à l'économie sociale (kestävän kehityksen ja osuus ja yhteisötalouden kanslia),Espanjassa työministeriössä ja useissa aluehallinnoissa toimiva Dirección General de Economía Social(osuus- ja yhteisötaloudenpääosasto), Ranskan valtionhallinnossa Délégation interministérielle à l’innovation, àl’expérimentation sociale et à l’économie sociale(innovointia, sosiaalisia kokeiluja ja osuusja yhteisötaloutta käsittelevä ministeriöidenvälinen valtuuskunta) ja Irlannissa Social Economy Unit – FÁS(koulutus- ja työvoimaviraston osuus ja yhteisötalouden yksikkö).
Many countries in the EU have a high-levelbody within the national government withexplicit, acknowledged responsibility formatters relating to the SE.is is the caseof the Belgian government's Secrétariatd'État au développement durable et àl'économie sociale (Secretary of State for Sustainable Development and the Social Economy), the Dirección General de Economía Social (Social Economy Directorate-General) of the Spanish Ministry of Labour and of several of theregional governments, the Frenchgovernment's Délégation interministérielleà l'innovation, à l’expérimentation sociale età l’économie sociale (Interministerial Delegation for Innovation, Social Experimentation and the Social Economy),the Social Economy Unit – FAS in Ireland,the Direzione generale per gli enticooperative, Ministero dello sviluppoeconomico (Directorate General for cooperative bodies, Ministry of Economic Development) and the Agenzia per le Onlus (Agency for Socially Responsible Non-Profit Organizations) in Italy, the NGO Liaison Unit in the Maltese
Italiassa tätä tehtävää hoitavat Direzione generale per gli enti cooperative –Ministero dello sviluppo economico(osuus-toiminnasta vastaava talouskehitysministeriön pääosasto) ja Agenzia per le Onlus(voittoa tavoittelemattomista, sosiaalisestihyödyllisistä organisaatioista vastaava virasto), Maltassa perhe ja yhteisvastuuministeriön NGO Liaison Unit (valtiosta riippumattomien järjestöjen yhteysyksikkö),Portugalissa Instituto António Sérgio do Sector Cooperativo(INSCOOP, osuustoiminta-alan instituutti) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa valtioneuvoston kanslian Social Enterprise Unit ("osuus ja yhteisötalouden yritykset" yksikkö) ja
PUBLIC POLICIES TOWARDS THESOCIAL ECONOMY AT EUROPEANUNION LEVEL
OSUUS- JA YHTEISÖTALOUTTAEDISTÄVÄT JULKISEN VALLAN TOIMETEUROOPAN UNIONIN TASOLLA
Government's Ministry for the Family and Social Solidarity, Portugal's Instituto António Sérgio do Sector Cooperativo(INSCOOP)and,in the United Kingdom,the Cabinet Office's Social Enterprise Unitand the Treasury's Charity and i r d Sector Finance Unit.
Osuus ja yhteisötalouden edistämiseksikäytännössä toteutuvat toimintalinjat vaihtelevat suuresti.Käytettävien keinojen luon- teen perusteella ne voidaan luokitella institutionaalisiksi politiikoiksi, tiedon levittämistä, koulutusta ja tutkimusta koskeviksipolitiikoiksi, rahoituspolitiikoiksi, todellisiapalveluja tarjoaviksi tukipolitiikoiksi ja kysyntäpolitiikoiksi.
T have created a ‘Social Economy Category’.e EESC has been especially active inrecent years and has issued several Opinions.
EU:n eri viranomaiset ovat kolmen viimevuosikymmenen aikana kiinnittäneetosuus- ja yhteisötalouteen yhä enemmänhuomiota, vaikkakin vaiheittain ja toimielimestä riippuen.
– the European Parliament.It first set up a European Parliament Social Economy Intergroup in 1990.
− Toinen on Euroopan parlamentti. Euroopan parlamentti perusti ensimmäisenosuus- ja yhteisötaloutta käsittelevän, eripoliittisten ryhmien edustajista koostuvan laajennetun työryhmän (intergroup)vuonna 1990.
e long march towards institutionalrecognition of the SE and the structuring ofspecific European policies started in the1980s.
Pitkä matka kohti osuus- ja yhteisötalouden institutionaalista tunnustamista ja eurooppalaisten erityispolitiikkojen jäsentämistä alkoi 1980-luvulla.
It culminated in 1989 with the Communication from the Commission tothe Council on “Businesses in the 'Économie Sociale' sector: Europe’s frontier-freemarket”, which proposed that a Europeanlegal basis in the form of Statutes beestablished for cooperatives, associationsand mutual societies, and with the creationof the Social Economy Unit in European Commission Directorate-General XXIII.
Tämä kehityshuipentui vuonna 1989 komission tiedonantoon neuvostolle aiheesta Businesses in the 'économie sociale' sector: Europe’s frontier-free market (Yritykset osuus- ja yhteisötalouden alalla: Euroopan rajattomatmarkkinat [ei suom.]). Kyseisessä tiedonannossa ehdotettiin eurooppalaisen lainsäädäntöperustan laatimista perussääntöjenmuodossa osuuskunnille, yhdistyksille jakeskinäisille yhtiöille sekä osuus- ja yhteisötalouden yksikön perustamista Euroopankomission pääosastoon XXIII.
Another body is the Consultative Committee of Cooperatives, Mutuals,Associations and Foundations(CCCMAF).
Kaksi muuta EU:n toimielintä on edistänytmerkittävästi osuus- ja yhteisötaloudenasiaa:
Two other EU institutions have beenimportant champions of the SE:
− Ensimmäinen on Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK),joka on Euroopan
When implementing measures, the EUinstitutions keep meeting a two-prongedproblem in relation to the social economy:its scanty legal foundation and itsinsufficient conceptual definition,struggling struggling
Vielä on mainittava osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden ja yhdistysten tai säätiöiden neuvoa-antava komitea (CCCMAF,Consultative Committee of Cooperatives, Mutuals, Associations and Foundations).Vuonna 1998 perustetun komitean tehtävänä oli antaa lausuntoja osuus- ja yhteisötalouden edistämiseen Euroopan unionintasolla liittyvistä kysymyksistä.
IN with an absence of explicit references in thebasic European Union texts (Treaty of Rome and Treaty of Maastricht), adefinition (if any) based on legal form ratherthan on the activities being conducted, anda multiplicity of terms (the ird system,civil society, etc) that hinder consensus onthe designation to be employed.
A N UNIONISSA käsityksen osuus- ja yhteisötalouden potentiaalista ja niistä ominaisuuksista, joitase voisi tuoda Euroopan talouteen ja yhteiskuntaan.
The Social Economy: an emergingsector in a plural society
Koska osuus- ja yhteisötaloudelle ei ole olemassa erityistä EU:n budjettipolitiikkaa,sen osallistuminen on tapahtunut työllisyyspolitiikkojen ja sosiaalisen koheesionpolitiikkojen puitteissa.