natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Large-scale multilateral cooperation between local and/or regional authorities coming from different EU Member States, increasingly also involving subnational authorities from third countries (full-members or observer status)
2) Erityisjärjestöt, joiden jäsenillä on yhteisiä maantieteellisiä, taloudellisia ja alakohtaisia nimittäjiä.
(2) More specific associations representing members with commonly shared geographical, economic and sectoral specific features.
Laajaa monenvälistä yhteistyötä. johon osallistuu alue- tai paikallisviranomaisia tai molempia EU:n jäsenvaltioista sekä enenevässä määrin myös valtiotasoa alempien hallintotasojen viranomaisia unionin ulkopuolisista valtioista (varsinaisina jäseninä tai tarkkailijoina).
Summary overview box for Part II.
TIIVISTELMÄ OSASTA II
What are the basic framework initiatives that enhance transEuropean cooperation?
Millaisilla puitealoitteilla euroopanlaajuista yhteistyötä tuetaan?
A first category of important framework initiatives are instruments that aim at creating an appropriate legal framework for cooperation beUveen local and regional authorities in Europe.
Ensimmäisen tärkeän aloiteryhmän muodostavat välineet, joiden avulla pyritään luomaan Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyölle asianmukaiset oikeudelliset puitteet.
Several instruments have been created at Europeanwide (Council of Europe) or Community level, the majority of legal framework instruments was however initiated between nation states or between regional and local authorities themselves.
Koko Euroopan (Euroopan neuvosto) tai yhteisön tasolla on perustettu useita välineitä. Suurin osa käyttöön otetuista välineistä koskee kuitenkin kansallisvaltioiden välistä tai alueja paikallisviranomaisten välistä toimintaa.
A second category of framework initiatives are specific funding schemes actively supporting cooperation between local and regional authorities.
Toisen tärkeän aloiteryhmän muodostavat erityisrahoitusjärjestelyt, joiden avulla tuetaan aktiivisesti alueja paikallisviranomaisten yhteistyötä.
Such schemes were mainly launched in the framework of the EU Structural Funds (previous programming periods 1988-1993; 1994-1999) and are continued with significant modifications under the current programming period 2000-2006.
Tällaisia järjestelyjä on käynnistetty lähinnä osana EU:n rakennerahastojen toimintaa (edelliset ohjelmakaudet 1988-1993 ja 1994-1999). ja niitä jatketaan nykyisellä ohjelmakaudella, 2000-2006. huomattavasti muutettuina.
What are the instruments that aim at creating an appropriate legal framework for crossborder, interterritorial and transnational cooperation?
Millaisilla välineillä pyritään luomaan rajanylittävälle, alue- ja paikallisyhteisöjen väliselle ja transnationaaliselle yhteistyölle asianmukainen oikeudellinen kehys?
A broad variety of legal instruments has been tried in order to generally allow for / facilitate crossborder cooperation or to specifically enable the setting up of genuine and sustainable crossborder structures and joint programmes. The most common instruments for crossborder cooperation are
Yleensä rajanylittävän yhteistyön mahdollistamiseksi ja helpottamiseksi tai erityisesti aitojen ja kestävien rajanylittävien rakenteiden ja yhteisten ohjelmien laatimiseksi on käytetty monenlaisia oikeudellisia välineitä.
- bilateral or trilateral agreements and protocols concluded between national states providing for intergovernmental cooperation or promoting crossborder cooperation that are frequently based on international framework treaties or conventions (e.g. BENELUX Crossborder Convention; lsselburg-Anholt Agreement between Germany and the Netherlands: "Bayonne Agreement" between France and Spain; "Rome Agreement" between France and Italy; Treaty between Austria and Italy; "Karlsruhe Agreement" between France, Germany.
- kansallisvaltioiden kahden- tai kolmenväliset sopimukset ja pöytäkirjat, jotka koskevat hallitustenvälistä yhteistyötä tai rajanylittävän yhteistyön edistämisiä ja perustuvat usein kansainvälisiin puitesopimuksiin tai yleissopimuksiin (esim. Benelux-maiden rajanylittävää yhteistyötä koskeva yleissopimus, Saksan ja Alankomaiden välinen Isselburg-Anholtin sopimus.
Luxembourg and Switzerland etc.).
Ranskan ja Espanjan välinen "Bayonnen sopimus", Ranskan ja Italian välinen "Rooman sopimus".
- formal agreements, working protocols, conventions or contracts concluded by regional or local authorities (e.g.
- alue- tai paikallisviranomaisten väliset viralliset sopimukset, yhteistyöpöytäkirjat, yleissopimukset tai sopimukset (esim.
"Mainz Agreement" concluded between the German Länder North Rhine Westphalia and Rhineland Palatinate and the German
Saksan osavaltioiden Nordrhein-Westt'alenin ja Rheinland-Pfalzin, Belgian saksankielisten alueiden ja Vallonian välinen "Mainzin sopimus", eri puolilla Eurooppaa tehdyt Eu(ro)regio-tyyppisten organisaatioiden ja vastaavien rakenteiden perustamista koskevat sopimukset ja yleissopimukset.
Speaking Community and the Region of Wallonia in Belgium; agreements and conventions leading to the establishment of numerous "Euroregions" and similar structures throughout Europe; protocols leading to the establishment of "Working Communities"; cooperation agreements or conventions along borders in Scandinavia and along borders between France/Italy. France/Spain.
yhteistyöryhmien perustamista koskevat pöytäkirjat, sopimukset tai yleissopimukset yhteistyöstä Skandinavian maiden välisten rajojen. Ranskan ja Italian, Ranskan ja Espanjan, Espanjan ja Portugalin, Italian ja Itävallan sekä Kreikan ja Bulgarian välisten rajojen yli)
The considerable diversity of legal framework instruments is also an important factor that explains why crossborder cooperation has developed and still develops in a multitude of different forms and various degrees of intensity throughout Europe.
Oikeudellisten välineiden huomattava kirjavuus on tärkeä tekijä, joka osaltaan selittää, miksi rajanylittävä yhteistyö on kehittynyt ja kehittyy edelleen monissa eri muodoissa ja eri intensiteetillä eri puolilla Eurooppaa.
However, no uniform legal instrument directly applicable throughout Europe exists to date for crossborder cooperation at strategic and at project level.
Strategista ja hanketason rajanylittävää yhteistyötä varten ei toistaiseksi ole yhtenäistä oikeudellista välinettä, jota voitaisiin soveltaa suoraan koko Euroopassa.
The Council of Europe adopted a "Second Additional Protocol" to the Madrid Outline Convention, which is the only international legal framework initiative that aims at enhancing interterritorial cooperation.
Euroopan neuvoston hyväksymä Madridin yleispuitesopimukseen liitetty lisäpöytäkirja nro 2 on ainoa kansainvälinen aloite alue­ ja paikallisyhteisöjen yhteistyötä edistävien oikeudellisten puitteiden luomiseksi.
Despite this initiative, current practice in the field of interterritorial cooperation still has not received wide and official recognition by the States in Europe and homogenous and directly applicable legal instruments for this type of cooperation do not exist.
Aloitteesta huolimatta Euroopan valtiot eivät vieläkään ole tunnustaneet laajalti ja virallisesti alue­ ja paikallisyhteisöjen nykyisiä yhteistyötoimia, eikä kyseisen tyyppistä yhteistyötä varten ole yhtenäisiä, suoraan sovellettavissa olevia oikeudellisia välineitä.
Interterritorial cooperation has to be established on the ground of more or less suitable legal instruments based on Community law or national law, which are already in use in the context of crossborder cooperation.
Alue­ ja paikallisyhteisöjen yhteistyötä joudutaan tekemään sellaisten oikeudellisten välineiden avulla, jotka soveltuvat kyseiseen tarkoitukseen vaihtelevasti, perustuvat EU:n oikeuteen tai maakohtaiseen lainsäädäntöön ja ovat jo käytössä rajanylittävässä yhteistyössä.
To date, no specific over-arching legal framework instrument exists for transnational cooperation.
Erityisesti transnationaalista yhteistyötä varten ei toistaiseksi ole käytössä yleisiä oikeudellisia puitevälineitä.
If one intends to summarise the current situation of existing legal framework instruments available to the individual categories of transEuropean cooperation, one will easily observe that the bulk of legal instruments have been drawn up in practice solely for crossborder cooperation.
Yritettäessä saada yleiskäsitys siitä, millaisia oikeudellisia välineitä euroopanlaajuisen yhteistyön eri muodoissa on käytettävissä, on helppo huomata, että suuri osa oikeudellisista välineistä on käytännössä laadittu rajanylittävää yhteistyötä varten.
What are the major Community funding instruments that support transEuropean cooperation?
Mitkä ovat tärkeimmät yhteisön rahoitusvälineet, joilla tuetaan euroopanlaajuista yhteistyötä?
Since 1990, the European Union has provided financial support for internal and external crossborder cooperation through a number of initiatives and programmes.
■ Euroopan unioni on antanut vuodesta 1990 lähtien useissa aloitteissa ja ohjelmissa rahoitustukea sisäiseen ja ulkoiseen rajanylittävään yhteistyöhön.
The first important support instruments for internal crossborder cooperation was the Community Initiative INTERREG (launched in 1990), which was continued as INTERREG IIA during the previous programming 1994-1999.
Ensimmäinen merkittävä väline sisäisen rajanylittävän yhteistyön tukemiseksi oli (vuonna 1990 käynnistetty) Interreg­yhteisöaloite. jota jatkettiin Interreg II A:na viime ohjelmakaudella eli vuosina 1994­1999.
In 1994, PHARE CBC (Cross-Border Cooperation) was established for crossborder cooperation along external borders and covers border regions in Central European countries.
Vuonna 1994 käynnistettiin Phare CBC ­ohjelma (Cross-Border Cooperation), jonka avulla edistetään rajanylittävää yhteistyötä unionin ulkorajoilla ja joka koskee myös Keski­Euroopan maiden raja­alueita.
Other, less developed, EU instruments supporting external crossborder cooperation, include TACIS CBC (for some of the border regions of countries of the exSoviet Union), MEDA (for Mediterranean nonmember countries) and CARDS the new programmes for Western Balkan countries).
Lisäksi EU:lla on muita, edellä mainittuja kehittymättömämpiä tukivälineitä, joilla tuetaan ulkoista rajanylittävää yhteistyötä: Tacis CBC ­ohjelma (kohteena Neuvostoliittoon kuuluneiden maiden eräät raja­alueet), Meda­ohjelma (kohteena unionin ulkopuoliset Välimeren alueen valtiot) ja uusi Cards­ohjelma (kohteena Länsi­Balkanin valtiot).
Technical assistance to internal and external border regions was provided by the LACE-Programme, which was initiated/managed
Euroopan raja­alueiden liiton käynnistämällä ja hallinnoimalla sekä komission tukemalla Lace­ohjelmalla on annettu
by the Association of European Border Regions and supported by the Commission (See: Chapter dealing with European associations).
teknistä apua unionin sisäisille ja ulkoisille raja-alueille (ks. eurooppalaisia järjestöjä käsittelevä luku).
Since the end of the 1980ies, the European Union has increasingly provided financial support for internal and external interterritorial cooperation through a number of initiatives and pilot programmes.
Euroopan unioni on antanut 1980-luvun lopulta lähtien yhä enemmän rahoitustukea sisäiselle ja ulkoiselle alue- ja paikallisyhteisöjen yhteistyölle useiden aloitteiden ja kokeiluohjelmien avulla.
Cooperation between local and regional authorities from the EU mainly received support from Community programmes for bilateral town twinnings or specific ERDF-Art. 10 initiatives such as the programme for exchange of experiences or PACTE as well as RECITE I and II.
EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyötä on tuettu lähinnä yhteisön kahdenvälisillä ystävyyskaupunkiohjelmilla tai tiettyä alaa koskevilla EAKR-asetuksen 10 artiklan mukaisilla aloitteilla, joita ovat mm. kokemustenvaihto-ohjelma tai Pacte-ohjelma sekä Recite I ja II.
But also many other Community Initiatives or programmes supported cooperation activities between local and regional authorities.
Alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyötä on tuettu monilla muillakin yhteisöaloitteilla tai ohjelmilla.
Cooperation between local and regional authorities from the EU and Third countries (especially in Central Europe) mainly received support from programmes such as ECOS-OUVERTURE I and II as well as from various initiatives established under PHARE CBC and TACIS CBC (PHARE-Baltic Project Facility and the TACIS-CBC Small Project Facility) or MEDA.
EU:n jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten valtioiden (erityisesti Keski-Euroopan valtioiden) alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyötä on tuettu pääasiassa Ecos-Ouverture I- ja II-ohjelmilla sekä Phare CBC -ohjelmaan ja Tacis CBC -ohjelmaan kuuluvilla eri aloitteilla (Phare-Baltic Project Facility-yd Tacis-CBC Small Project Facility -välineillä) tai Meda-oh ¡ilmalla.
The launching of specific EU-support instruments for transnational cooperation activities during the years 1995/96 was mainly the result of an intensification of inter­governmental cooperation between Member States, which aims at developing a joint approach in the field of spatial development for the Union's territory.
Vuosina 1995-1996 otettiin käyttöön EU:n erityistukivälineitä transnationaalisia yhteistyötoimia varten lähinnä sen ansiosta, että jäsenvaltioiden hallitustenvälistä yhteistyötä tiivistettiin yhtenäisen toimintatavan kehittämiseksi unionin alueen aluekehityksessä.
The two main instruments are INTERREG Η-Strand C. which enhances a geographically wideranging cooperation between Member States, and ERDF-Art. 10 pilot actions in the field of spatial planning.
Kaksi tärkeintä välinettä ovat Interreg II:n ohjelmalohko C. jonka avulla edistetään maantieteellisesti laajamittaista jäsenvaltioiden välisiä yhteistyötä, ja EAKR-asetuksen 10 artiklan mukaiset kokeilutoimet aluekehityksen alalla.
A preliminary comparison of the general objectives and key features that characterise these Community support schemes allows to conclude that "genuine" transnational cooperation is not realised in all main fields of activity:
Kyseisten tukijärjestelyjen yleistavoitteiden ja pääpiirteiden alustavan vertailun perusteella voidaan todeta, ettei kaikilla toiminta-aloilla toteuteta "aidosti" transnationaalista yhteistyötä.
- Only the INTERREG IIC-programmes for Part 1 "general transnational cooperation on spatial development" and for Part 2 "flood migration", as well as the ERDF-Art.
- Aito yhteistyö on tyypillisesti yhtenä osatekijänä vain Interreg II C -ohjelman osassa 1 "yleinen valtiolliset rajat ylittävä aluekehitysyhteistyö" ja osassa 2 "tulvien vaikutusten lievitys" sekä laajoja valtiolliset rajat ylittäviä yhteistyöalueita koskevissa EAKR-asetuksen 10 artiklan mukaisissa kokeiluhankkeissa.
10 pilot schemes that cover larger transnational cooperation areas are characterised by a genuine cooperative component. - Other activities such as INTERREG HC-activities for "drought prevention" solely cover larger areas in one Member Stale (e.g.) or aim at initiating "inter-regional" networks on spatial planning in areas with specific features (ERDF-Art. 10. TERRA-programme).
- Muut toimet, kuten Interreg II C -toimet kuivuuden ehkäisemiseksi, koskevat laajoja alueita (esim.) yhden jäsenvaltion sisällä tai tähtäävät "alueidenvälisten" aluekehitysverkostojen synnyttämiseen alueilla, joilla on tiettyjä erityisominaisuuksia (EAKR-asetuksen 10 artikla.
If one intends to summarise the role played by Community instruments supporting transEuropean cooperation, one can agree that they play a strategic role in the formation and the establishment of Europeanwide relations between local and regional authorities.
Yhteisön välineiden roolista euroopanlaajuisen yhteistyön tukemisessa voidaan tiivistäen todeta, että niillä on strategista merkitystä alue- ja .paikallisviranomaisten euroopanlaajuisten yhteistyösuhteiden solmimisen ja vakiinnuttamisen kannalta.
Il is highly unlikely that cooperation initiatives between local and regional players currently criss-crossing the territory of the EU would have reached such proportions without the start-up funding provided by the European authorities.
On erittäin epätodennäköistä, että alue- ja paikallistoimijoiden väliset yhteistyöaloitteet. joita on nykyään EU:n koko alueella, olisivat toteutuneet nykyisen laajuisina ilman yhteisön viranomaisilta saatua käynnistystukea.
It should be emphasised that, in general, EU funds are a catalyst rather than a reason per se for cooperation.
Painotettakoon, että EU-tuki on yleensä yhteistyön vauhdittaja eikä sellaisenaan yhteistyön käynnistämismotiivi.
The intervention of the EU provides an impetus to initiatives, which would have taken longer to establish, or serves to reinforce or deepen existing cooperation.
EU:n osallistuminen antaa lisävauhtia aloitteille, joiden toteuttaminen olisi muuten saattanut viedä enemmän aikaa, tai vahvistaa ja syventää jo käynnissä olevaa yhteistyötä.
INTERREG III continues to provide major EU-support to crossborder, interterritorial and transnational cooperation during the 2000-2006 programming period.
EU tukee Interreg III -aloitteella voimakkaasti rajanylittävää. alue- ja paikallisyhteisöjen välistä ja transnationaalista yhteistyötä myös ohjelmakaudella 2000-2006.
Third country partners will have to finance their participation through the relevant EU-fundins resources such as PHARE CBC. TACIS CBC, CARDS.
Unionin ulkopuoliset yhteistyökumppanit joutuvat hakemaan osallistumisrahoituksensa kyseiseen tarkoitukseen sopivasta EU:n rahoituslähteestä, joita ovat esim.
Not only in EU Member States, but also in the whole of Central and Eastern Europe, crossborder cooperation between authorities and public bodies on regional/local level has developed rapidly in recent years.
Viranomaisten sekä alue- ja paikallishallintoelinten välinen yhteistyö on kehittynyt viime vuosina nopeasti EU:n jäsenvaltioissa ja myös koko Keski- ja Itä-Euroopassa.
However, no uniform legal instrument for crossborder cooperation directly applicable throughout Europe exists until today.
Rajanylittävää yhteistyötä varten ei toistaiseksi kuitenkaan ole yhtenäistä oikeudellista välinettä, jota voitaisiin soveltaa suoraan koko Euroopassa.
A broad variety of legal instruments has been tried in order to generally allow for / facilitate crossborder cooperation or to specifically enable the setting up of genuine and sustainable crossborder structures and joint programmes. The most common approaches are
Yleensä rajanylittävän yhteistyön mahdollistamiseksi ja helpottamiseksi tai erityisesti aitojen ja kestävien rajanylittävien rakenteiden ja yhteisten ohjelmien laatimiseksi on käytetty monenlaisia oikeudellista välineitä, joista yleisimpiä ovat
• multilateral framework treaties and conventions concluded at international level,
• kansainväliset monenväliset puitesopimukset ja yleissopimukset
• bilateral or trilateral agreements and protocols concluded between national states providing for intergovernmental cooperation or promoting crossborder cooperation that are frequently based on international framework treaties or conventions. • formal agreements, working protocols, conventions or contracts concluded by regional or local authorities. • other legal instruments based on Community law or national law that facilitate crossborder cooperation at project level.
• kansallisvaltioiden kahden- tai kolmenväliset sopimukset ja pöytäkirjat, jotka koskevat hallitustenvälistä yhteistyötä tai rajanylittävän yhteistyön edistämistä ja perustuvat usein kansainvälisiin puitesopimuksiin tai yleissopimuksiin • alue- tai paikallisviranomaisten väliset viralliset sopimukset, yhteistyöpöytäkirjat. yleissopimukset tai sopimukset • muut rajanylittävää yhteistyötä hanketasolla helpottavat oikeudelliset välineet, jotka perustuvat EU:n oikeuteen tai maakohtaiseen lainsäädäntöön.
The considerable diversity of legal framework instruments is also .an important factor that explains why crossborder cooperation developed and still develops in a multitude of different forms and various degrees of intensity throughout Europe.
Oikeudellisten välineiden huomattava kirjavuus on tärkeä tekijä, joka osaltaan selittää, miksi rajanylittävä yhteistyö on kehittynyt ja kehittyy edelleen monissa eri muodoissa ja eri intensiteetillä eri puolilla Eurooppaa.
Multilateral framework treaties and conventions concluded at international level
Kansainväliset monenväliset puitesopimukset ja yleissopimukset
Multilateral treaties or conventions concluded at international level are among the most important and long-standing instruments that provide a comprehensive framework for crossborder cooperation - both for public and private bodies.
Kansainväliset monenväliset puitesopimukset ja yleissopimukset ovat tärkeimpiä ja kestävimpiä yhteistyövälineitä. Ne muodostavat yleisen kehyksen julkisen ja yksityisen sektorin rajanylittävälle yhteistyölle.
Different types of international treaties, conventions and agreements have been used to facilitate crossborder cooperation at multi-national, inter-governmental, regional and local level (See: Table 2).
Kansainvälisen, hallitustenvälisen sekä alue- ja paikallistoimijoiden välisen rajanylittävän yhteistyön edistämiseksi on tehty erityyppisiä kansainvälisiä sopimuksia ja yleissopimuksia (ks. taulukko 2).
Based on these treaties, crossborder activities can take place between public bodies at different levels (e.g. between states and regions, regions and provinces, regions and municipalities, local authorities and international organisations) and concern many different fields of cooperation.
Näiden sopimusten perusteella voidaan rajanylittäviä yhteistyötoimia toteuttaa eri tasojen hallintoelinten välillä (esim. valtioiden ja alueiden, alueiden ja maakuntien, alueiden ja kuntien tai paikallisviranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen välillä) ja ne voivat koskea useita aloja.
One of the early multilateral agreements was the Treaty of Helsingfors (1962), that created the legal basis for cooperation between the Nordic States.
Ensimmäisiä monenvälisiä sopimuksia on Helsingin sopimus (1962). jolla luotiin oikeudellinen perusta pohjoismaiselle yhteistyölle.
In this Treaty, the Nordic States commit themselves to close cooperation on legal, cultural and socioeconomic issues as well as in the field of physical infrastructure and environmental regulations.
Sopimuksessa Pohjoismaat sitoutuvat tekemään tiivistä yhteistyötä oikeudellisissa, kulttuuri- ja taloudellis-yhteiskunnallisissa sekä perusrakenteita ja ympäristöalan sääntelyä koskevissa kysymyksissä.
In 1977. the multilateral Agreement between Finland, Denmark, Sweden and Norway concerning cooperation across the Nordic national frontiers between local authorities postulated that cooperation between municipalities across national borders should be pursued to the same extent and in the same way as between municipalities within one country.
Vuonna 1977 Suomi, Tanska, Ruotsi ja Norja solmivat sopimuksen kunnallisesta yhteistyöstä yli pohjoismaisten valtakunnanrajojen. Sopimuksen mukaan kuntien tulee pyrkiä tekemään yhteistyötä samassa määrin ja samalla tavalla valtiollisten rajojen yli kuin yhden valtion sisälläkin.
It stated furthermore that each contracting party should proceed with necessary changes to the national legislation in order to enable such cooperation.
Lisäksi siinä todetaan, että kunkin sopimusvaltion tulee tehdä lainsäädäntöönsä tarpeellisiksi katsomiaan muutoksia rajanylittävän kunnallisen yhteistyön mahdollistamiseksi.
Another important contribution are international conventions drafted and adopted under the auspices of the Council of Europe. The most important example is the Outline Convention on Transfrontier Cooperation between Territorial Communities or Authorities5(Madrid Outline Convention and the first Additional Protocol)'4.
Tärkeitä välineitä ovat myös Euroopan neuvoston laatimat ja hyväksymät kansainväliset sopimukset, joista merkittävimpänä mainittakoon puiteyleissopimus paikallisten ja alueel­ listen viranomaisten yhteistyöstä yli valtakunnan rajojen5'' (Madridin puiteyleissopimus ja siihen liitetty lisäpöytäkirja nro 1)M. Puiteyleissopimus tehtiin vuonna 1980, ja
The Outline Convention has been adopted in 1980 and is ratified by more than 25 countries (April 2000).
(huhtikuuhun 2000 mennessä) sen oli ratifioinut yli 25 valtiota.