natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From the point of view of the legalrecognition and the visibility of the SE, theorganisation of European Conferences, theapproval of EESC Opinions and theinitiatives and opinions of the European Parliament Social Economy Intergroupshould be mentioned, as well as theapproval of the Statute for a European Cooperative Society.
Osuus- ja yhteisötaloutta ei ole mainittu suoraan Euroopan unionin perussopimuksissa (Roomansopimuksessa ja Maastrichtin sopimuksessa), määritelmä (mikäli sellainen on) perustuu sen oikeudelliseen muotoon eikätoimintaan, ja osuus- ja yhteisötalouden yhteydessä käytetään monenlaisia termejä(kolmas järjestelmä, kansalaisyhteiskuntajne.), jotka estävät yhteisestä nimityksestäsopimisen.
e main and most important trend thatcan be observed in the recent evolution ofthe Social Economy is its consolidation in European society as a pole of social utilitybetween the capitalist sector and the publicsector, made up of a great plurality of actors:co-operatives, mutual societies, associations,foundations and other similar companiesand organisations.
vahvistanut asemiaan sellaisilla perinteisilläaloilla kuin maatalous, teollisuus, palvelut,vähittäiskauppa, pankkitoiminta ja keskinäiset vakuutukset.Toisin sanoen osuus- jayhteisötalous on myös osoittautumassa tarpeelliseksi instituutioksi vakaan ja kestäväntalouskasvun kannalta, ja sen palvelut onmukautettu tarpeisiin, lisätty sosiaalisistatarpeista huolehtivien palvelujen taloudellista arvoa, edistetty entistä oikeudenmukaisempaa tulojen ja vaurauden jakoa,korjattu työmarkkinoiden epätasapainoa jasyvennetty taloudellista demokratiaa.
sectors such as agriculture, industry,services, retailing, banking and mutualinsurance.In other words, the SE is alsopresenting itself as a necessary institutionfor stable and sustainable economic growth,matching services to needs, increasing thevalue of economic activities serving socialneeds, fairer income and wealthdistribution, correcting labour marketimbalances and deepening economicdemocracy.
Osuus- ja yhteisötalouden tärkein kehityssuuntaus on sen aseman viimeaikainen vahvistuminen Euroopan yhteiskunnassapääomavaltaisen ja julkisen sektorin välisenä yhteiskunnallisen hyödyn tukipilarina.Osuus- ja yhteisötalous koostuu hyvin monenlaisista toimijoista: siihen kuuluu osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä,säätiöitä ja muita vastaavia yrityksiä ja organisaatioita.
ese programmes have had a wideranging structuring effect, both nationallyand internationally, in coordinating andstructuring the European SE in terms offederations, networks, research, culture andpolicies.e EQUAL programme isparticularly important.It supports projectsthat involve participation by SEorganisations with themes such as"Strengthening the social economy (thethird sector), especially the services ofinterest to the community, with a focus onimproving the quality of jobs".ey alsoinclude lectures and debates, which are keyfactors for spreading the concept. It ishaving a decisive impact in countries suchas Poland, Ireland and Austria.
Osuus- ja yhteisötalouden oikeudellisentunnustamisen ja näkyvyyden kannalta onmainittava eurooppalaisten konferenssienjärjestäminen, ETSK:n lausuntojen hyväksyntä sekä Euroopan parlamentin eri poliittisten ryhmien edustajista koostuvan,osuus- ja yhteisötaloutta käsittelevän työryhmän aloitteet ja lausunnot sekä eurooppaosuuskunnan perussäännön hyväksyminen.
e new SE is taking shape as an emergingsector which is increasingly indispensable ifan adequate response to the new challengesof the global economy and society is to beprovided. ese challenges lie at the root ofthe increasing interest in the role that the new SE can play in the welfare society.
Uusi osuus- ja yhteisötalous on kehittyväsektori, josta tulee yhä korvaamattomampi,kun maailmanlaajuisen talouden ja yhteiskunnan uusiin haasteisiin on löydettävä asianmukaisia ratkaisuja. Kyseiset haasteetovatkin syynä siihen, että mielenkiintouuden osuus- ja yhteisötalouden roolia kohtaan on hyvinvointiyhteiskunnassa kasvamaan päin.
The necessary conceptual iden -tification of the SE
Osuus- ja yhteisötaloudenkäsitteellisen tunnistamisen tarve
In the absence of a specific Europeanbudgetary policy for the SE, the SE's e timid advances in recognition and inthe deployment of policies at European Community level contrast with thedifficulties that spring from the EU'scompetition policy and, more recently, fromitsstate aid policy.
Sosiaalisten hyödykkeiden tai hyvinvointipalvelujen tuottamiseen ja jakamiseen tähtäävien solidaaristen yritysaloitteidenedistämisen ansiosta kansalaisten järjestötoiminta on merkittävässä kasvussa. Järjestö ja osuuskuntatoiminnan välisenyhteistyön jatkuva lisääntyminen ilmeneelukuisten hankkeiden ja toimintojen kehityksestä, kuten on nähtävissä sosiaalistenyritysten tapauksessa.
e citizens' associative movement isexperiencing considerable growth throughpromoting solidarity business initiativesdirected towards producing anddistributing merit or social goods.
EU:n toimielinten kiinnostus osuus- ja yhteisötaloudenhyödyntämistä kohtaan kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi on merkittävä edistysaskel, vaikka se paljastaakin yksipuolisen
Steadilygreater collaboration between theassociative and cooperative movements isdiscernable in the development of many oftheir projects and activities, as in the case ofsocial enterprises.e capacity of theseinitiatives to solve the new social needsthathave appeared in recent decades hasrevitalised the importance of the SE.
Osuus- ja yhteisötalouden panoksen hidastunnustaminen ja EU:n tason politiikkojennihkeä laatiminen korostavat vastakohtaisuudellaan EU:n kilpailupolitiikasta ja nykyisin myös valtiontukipolitiikasta johtuviaongelmia.
A challenge that the SE needs to addresswithout delay is that of ending itsinstitutional invisibility.This invisibility isexplained not only by the emerging natureof the SE as a new sector in the economicsystem but also by the lack of a conceptualidentification, i.e. a clear, rigorousdefinition of the features that the different e SE has not only asserted its ability tomake an effective contribution to solvingnew social problems, however, it has alsostrengthened its position in traditional
Yksi haaste, joka osuus- ja yhteisötaloudenon välittömästi kohdattava, on sen institutionaalisen näkymättömyyden lopettaminen. Tätä näkymättömyyttä selittää paitsiosuus- ja yhteisötalouden luonne talousjärjestelmän uutena, kehittyvänä sektorina
CO NO M Y types of companies and organisations thatmake up the SE share and the specifictraits that enable them to be distinguishedfrom the rest.
OSUUS- J yrityksiä palvelevista voittoa tavoittelemattomista laitoksista.
E powerful the collective image transmittedby the SE, the greater the chances ofeffective action and development for eachand every one of the groups of agents thatmake up this sector.
A YH TEISÖ nisaatiomuodon tuomasta säästöstä taiosuus- ja yhteisötalouden kannustamiseentarkoitetuista julkisista toimista.
IN is Report has also shown the increasingsize of the SE, which directly provides over11 million jobs, accounting for 6% of total EU employment.In contrast, it is invisiblein the national accounts, a hurdle thatconstitutes another major challenge.
A N UNIONISSA myös sen käsitteellisen tunnistamisen puuttuminen.
The SE and social dialogue
Osuus- ja yhteisötalouteenkuuluvien erilaisten yritys- ja organisaatiotyyppien ominaisuuksia ja muista erottaviaerityispiirteitä ei ole selkeästi määritelty.
Achieving recognition of the SE as aspecific interlocutor in the social dialogue isa very considerable challenge.
Mitä näkyvämmän ja vahvemman yhteisen kuvan osuus- ja yhteisötalousvälittää itsestään, sitä suuremmat mahdollisuudet jokaisella sen osaryhmistä on toimiaja kehittyä tehokkaasti.
Commission and in each of the Member States to ensure that the Manual'sproposals are put into effect.Specifically,they need to get each EU member state toset up a Statistical Register of Companies inthe Social Economy, based on thedelimitation criteria laid down in the Manual, so that satellite accounts coveringthe companies in these registers can bedrawn up.
Käsillä olevassa raportissa osoitetaan myös,että osuus- ja yhteisötalous on jatkuvassakasvussa: se tarjoaa yli 11 miljoonaa työpaikkaa, mikä vastaa noin 6:tta prosenttia EU:n kokonaistyöllisyydestä. Osuus- ja yhteisötalous on kuitenkin kansallisissa tilinpitojärjestelmissä näkymätön, ja tämä esteon vielä yksi merkittävä haaste.
On this point, a gradual process ofconceptual identification of the SE has beendiscernible in recent years, drawing in boththe players themselves, through theirrepresentative organisations, and scientificand political bodies.is Report presents aconcept of the SE developed from thecriteria set out in the European Commission's Manual for drawing up Satellite Accounts of Companies in the Social Economy, which, in turn, concurs with thedefinitions formulated in the recenteconomics literature and by the SEorganisations themselves.
Sekatalouden huippuaikoina laadituissa nykyisissä kansallisissa tilinpitosäännöissäosuus- ja yhteisötaloutta ei tunnisteta erilliseksi institutionaaliseksi sektoriksi, mikävaikeuttaa säännöllisten, tarkkojen ja luotettavien taloustilastojen laatimista siihenkuuluvista toimijoista. Tilastojen laatimisessa käytetyt epäyhtenäiset kriteerit estävät kansainvälisellä tasolla vertailevienanalyysien laatimista ja heikentävät sellaisten lähestymistapojen uskottavuutta, jotkanostavat esiin osuus- ja yhteisötalouden selkeän osuuden suurten talouspoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa.
e SE has become a major institution ofcivil society which contributes significantlyto the organisation of its associative fabricand the development of participativedemocracy.At the same time, nonetheless,the SE is a potent economic and social actorwith specific characteristics that escape theclassic scheme of employers/employees anddemand that the SE be expressly recognisedas a social interlocutor.
Osuus- ja yhteisötalous on kehittynyt merkittäväksi kansalaisyhteiskunnan instituutioksi, joka antaa huomattavan panoksensen järjestörakenteeseen ja osallistavan demokratian kehitykseen. Samalla osuus- jayhteisötalous on kuitenkin voimakas taloudellinen ja sosiaalinen toimija, jolla ontavanomaisesta työnantaja/työntekijä -kaa-vasta poikkeavia erityispiirteitä.
Current national accounting rules, drawnup at the height of mixed economysystems, do not acknowledge the SE as adifferentiated institutional sector, makingit difficult to draw up regular, accurate andreliable economic statistics on the agentsof which it is composed.Internationally,the heterogeneous criteria employed indrawing up statistics prevent comparativeanalyses and detract from the authority ofapproaches which draw attention to theevident contribution that the SE makes toachieving major economic policyobjectives.
Toiseksi osuus- ja yhteisötaloutta edustavien organisaatioiden on edistettävä hankkeita, jotka mahdollistavat luotettavien,yhdenmukaisten tilastojen laatimisen siitäosuus- ja yhteisötalouden merkittävästäosasta, joka ei kuulu Euroopan komissionkäsikirjan soveltamisalan piiriin. Kyseinenosa koostuu lähinnä järjestöistä ja säätiöistä,jotka kuuluvat voittoa tavoittelemattomiayhteisöjä kansallisissa kansantalouden tilinpidoissa koskevan YK:n käsikirjan soveltamisalaan.
Legal identification of the SE andrecognition in the national accounts
Osuus- ja yhteisötalouden käsitteellinentunnistaminen antaa mahdollisuuden vastata haasteeseen,joka on sen tunnistaminen EU:n ja EU:n jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä.
Secondly, they need to promote initiativesthat will make it possible to prepare reliable,harmonised statistics on the large segmentof the SE that is not covered by the European Commission's Manual. issegment is largely made up of associationsand foundations, which are covered by the United Nations' Handbook on Non-Profit Institutions in the System of National Accounts. is Handbook includes manynon-profit organisations that are not part ofthe SE, but it would be possible todisaggregate the statistics for non-profitorganisations that meet the SE identitycriteria as defined in this report from thenon-profit sector statistics drawn up inaccordance with the NPI Handbook.
Vaikka eräät EU:n jäsenvaltiot ja EU itse tunnistavat joukossa säännöksiäänosuus- ja yhteisötalouden sinänsä sekäeräitä sen osia, osuus- ja yhteisötaloudenlaajuuden sekä sen osille asetettujen edellytysten virallisessa määrittelyssä tarvitaanedistymistä, jotta voidaan välttää sektorintunnuspiirteiden hämärtyminen ja sen sosiaalisen käyttökelpoisuuden häviäminen.
Coordination between SE federations
Osuus- ja yhteisötaloudenetujärjestöjen välinen koordinointi
Conceptual identification of the SE willmake it possible to tackle the challenge ofits identification in the legal systems of the EU and EU member states.Although some European countries and the EU itselfrecognise the SE as such in a number oflegal texts, together with some of itsconstituents, progress needs to be made ona statutory definition of the extent of the SEand the requisites that its components mustfulfil in order to prevent dilution of itsidentifying features and the loss of its socialutility.
Osuus- ja yhteisötaloudelle on luotava perussääntöja tehokkaat oikeudelliset rajoitukset sektoriin kuulumiselle, jotta muutkuin osuus- ja yhteisötalouden organisaatiot eivät voi hyötyä sen oikeudellisen orga-
e recent preparation of the European Commission's Manual for drawing up the Satellite Accounts of Companies in the Social Economy is an important step towardsinstitutional recognition of one part of theSE in the national accounts systems. e Manual explains the methodology by whichreliable, harmonised statistics can be drawnup throughout the EU, within the National Accounts framework (the 1995 ESA), forfive major groups of SE companies:a) cooperatives, b) mutual societies, c) SEbusiness groups,d) other similar companiesin the SE and e) nonprofit institutionsserving SE companies.
Euroopan komission hiljattain laatima käsikirja osuus- ja yhteisötalouden (osuuskuntien ja keskinäisten yhtiöiden) satelliittitilinpidosta on merkittävä askel kohtiosuus- ja yhteisötalouden yhden osan institutionaalista tunnistamista kansallisissa tilinpitojärjestelmissä. Käsikirjassa esitelläänmetodologia, jonka mukaan voidaan laatialuotettavia ja yhdenmukaisia tilastoja koko EU:n alueella kansallisen tilinpidon puitteissa (Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 1995, EKT-95) viidestä osuusja yhteisötalouden yritysryhmästä: a)osuuskunnista, b) keskinäisistä yhtiöistä, c)osuus- ja yhteisötalouden yritysryhmistä, d)osuus- ja yhteisötalouden muista vastaavistayrityksistä ja e) osuus- ja yhteisötalouden
During the second half of the 20th century,at the height of the mixed economy systems,the major figures at the negotiating tableswhich agreed public policies (particularlyincome policies) were governments,employers' organisations and trades unions.Nowadays, however, the economy hasbecome more plural and this demandsdirect participation in the social dialogue byall the sectors involved:employers'federations, trades unions, governments andthis other great group of social andeconomic players, entrepreneurs andemployers,that comprises the new SE andis playing an increasingly prominent role inthe developed world.
Viime vuosisadan toisella puoliskolla, sekatalouden huippuaikana, julkisista politiikoista (erityisesti tulopolitiikasta) sopivatneuvottelupöydissä lähinnä hallitukset sekätyönantaja- ja ammattijärjestöt.
Together with the classic collectivebargainingtables, social dialoguetables thatinclude the SE agentsshould be proposed, e SE in Europe has to meet a doublechallenge in this field:firstly, theorganisations that represent the SE need tomake their voice heard in the European
Nykyisintalous on kuitenkin moniarvoistunut, ja senseurauksena työmarkkinavuoropuheluunon kaikkien asianomaisten sektoreidenpäästävä osallistumaan suoraan: tämä tarkoittaa työnantaja- ja ammattijärjestöjä, hallituksia sekä toista suurta ryhmää sosiaali- ja talousalan toimijoita, yrittäjiä ja työnantajia: osuus- ja yhteisötaloutta,
A Legal Statute of the SEand effective legalbarriers to entry need to be introduced sothat no non-SE organisation can benefitfrom economies of legal form oforganisation or from public policies toencourage the SE.
Koska osuus- ja yhteisötalous on moniarvoinen ja monimuotoinen, se tarvitsee vahvoja organisaatioita eri yritys- jajärjestöryhmiensä edustamiseksi. Niidenyhteisen identiteetin ja osuus- ja yhteisöta-
O C IA L as these would be more in accordance withthe new economic scenario at the start ofthe century.
OSUUS- J jonka merkitys kehittyneessä maailmassa lisääntyy jatkuvasti.
The SE and public policies
Osuus- ja yhteisötalous ja markkinat:kilpailukyky ja sosiaalinenyhteenkuuluvuus
T in which it operates, particularly in themarkets, which are increasingly globalisedand more and more characterised byintensified competition, decentralisationand delocalisation of production andchanges in the way governments act, with aclear trend towards the progressivederegulation and privatisation of publicservices.Together with the emergence ofnew social problems (ageing population,mass migration, etc.), these changes notonly give rise to growth opportunities forthe SE but also to challenges and threats tosome of its spheres of action.
Osuus- ja yhteisötalouden viimeaikaiseen jatulevaan kehitykseen Euroopassa on vaikuttanut ja vaikuttaa jatkossakin vahvastisen toimintaympäristö, erityisesti markkinoilla, jotka globalisoituvat yhä enemmän jajoita leimaavat kilpailun kasvu, tuotannonhajauttaminen ja siirtäminen sekä hallitusten toimintatavat, joissa panostetaan yhäenemmän julkisten palveluiden sääntelyjenjatkuvaan purkamiseen ja yksityistämiseen.Yhdessä uusien sosiaalisten ongelmien (väestön ikääntyminen, suuret siirtolaisvirratjne.) ilmaantumisen kanssa tällaiset muutokset paitsi tarjoavat kasvumahdollisuuksia osuus- ja yhteisötaloudelle myösaiheuttavat haasteita ja uhkia joillekin sentoiminnan osa-alueille.
new member countries in Eastern and Southern Europe will be diminished andeliminated as soon as possible.
Euroopan unionin koulutusjärjestelmillä ontärkeä asema, sillä niiden tehtävänä on edistää yrityskulttuuria ja demokratisoida taloutta koulutushankkeiden avulla, jotkaantavat virikkeitä osuus- ja yhteisötaloudenarvojen mukaisille yrittäjyysaloitteille.
Amongother consequences, these inequalities havecaused considerable migratory flows from East to West within the EU.Together withstronger social cohesion in the EU, anotherchallenge is to foster an integrated Euro-Mediterranean space that will become anarea of prosperity and stability.For this, allthe countries bordering on the Mediterranean need to consolidate strongdemocratic states and the productive fabricof civil society in the southern rim countriesneeds to be expanded.
Uusien tuotteiden ja innovaatioprosessien kehittäminen osuus- ja yhteisötaloudenyrityksissä edellyttää, että yritykset edistävät aloitteita yhteistyön toteuttamiseksi tietoa luovien ja välittävien korkeakoulukeskusten kanssa. Kyseisten keskusten jaosuus- ja yhteisötalouden ammattilaistenväliset tutkimus- ja tiedonvaihtoverkostotedistävät – kuten viime vuosien kokemukset ovat osoittaneet – tarpeellisen osuus- jayhteisötaloutta koskevan tietopohjan laajentamista ja tämän tiedon levittämistäkoko Euroopassa.
For over two decades, the Europeaninstitutions (Parliament, Commission and Economic and Social Committee) haverecognised the SE's capacity for correctingsignificant social and economic imbalancesand helping to achieve various objectives ofgeneral interest.Recently, the European Parliament identified the SE as afundamental pillar and keystone of the European social model (clé de voûte dumodèle social européen).
Jo yli kahdenkymmenen vuoden ajan EU:ntoimielimet (Euroopan parlamentti, komissio sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea) ovat tunnustaneet osuus- jayhteisötalouden mahdollisuudet korjatamerkittäviä sosiaalisia ja taloudellisia epäkohtia sekä saavuttaa erilaisia yleishyödyllisiä tavoitteita. Euroopan parlamentti kutsuivastikään osuus- ja yhteisötaloutta eurooppalaisen sosiaalimallin kulmakiveksi (clé devoûte du modèle social européen).
SE identity and values e new SE is taking shape in the European Union as a pole of social utilityin a pluraleconomy system, alongside a public economysector and a capitalist economy sector.
Osuus- ja yhteisötaloudenidentiteetti ja arvot
e different companies and organisationsthat make up the SE face the challenge ofintegrating efficient production processesand social welfare objectives in the conductof their affairs.Without delay,the SE actorsmust tackle the development of competitivestrategies in accordance with the newdemands of steadily more competitivemarkets in order to make themselves usefulinstruments for their members' welfare andfor strengthening social cohesion.
Osuus- ja yhteisötalous on muotoutumassa Euroopan unionin monimuotoisessa talousjärjestelmässä yhteiskunnallisen hyödyntukipilariksi julkisen ja pääomavaltaisen taloussektorin ohella.
In these countries, high population growthand other structural reasons are preventingtheir economic growth from leading to ahigher standard of living for the majority ofthe population, which is why the Euro-Mediterranean region and the EU havebecome one of the geographical areas withthe greatest migratory movements, in termsof both size and intensity. ese are furthercompounded by large population groupsfrom Latin America, Sub-Saharan Africaand South-East Asian countries.
Osuus- ja yhteisötalouteen kuuluvien eri yritysten ja organisaatioiden haasteenaon yhdistää toiminnassaan tehokkaita tuotantoprosesseja ja sosiaalisen hyvinvoinnin tavoitteita.
Entering into business networks andalliances, creating new ways to financecompanies, innovating in products andprocesses and giving impetus to trainingand knowledge development policies mustfeature prominently among theircompetitive strategies.
Osuus- ja yhteisötaloudentoimijoiden on viipymättä ryhdyttävä kehittämään kilpailustrategioita, jotka vastaavat yhä tiukempaan kilpailuun perustuvien markkinoiden vaatimuksia, jotta nevoisivat toimia hyödyllisinä välineinä jäsentensä hyvinvoinnin takaamiseksi ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi.
Owing to their specific characteristics, theSE actors can play a major role both inintegrating the immigrant population andin developing trade flows within the EUand between Europe and the southernshores of the Mediterranean.
Kyseisten maiden nopea väestönkasvu jamuut rakenteelliset syyt estävät, että niidentalouskasvu johtaisi useimpien kansalaistenelintason nousuun.
e challenge that the SE must face is tosurmount the dangers of dilution ortrivialisation of its identifying features,which are what give it its specific socialutility.Because of this, the SE actors need todeepen their awareness of the values thatmake up their shared core of reference, useall the social and cultural levers that areattuned to these values to reaffirm theirown institutional profile and achieve aneffect that multiplies their economic andsocial potential.
Tämän vuoksi Eu-rooppa–Välimeri-alueesta ja EU:sta on tullut yksi maantieteellisistä alueista, johonkohdistuva muuttoliike on laajuudeltaan jaintensiteetiltään suurimpia. Kyseiseenmuuttoliikkeeseen on vielä lisättävä suuriaväestöryhmiä Latinalaisesta Amerikasta,Saharan eteläpuolisesta Afrikasta ja Kaak-kois-Aasian maista.