natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As from 1984 most Member States managed fairly rapidly to bring the quantities of milk marketedintheirterritories, eitherinthe form of deliveries or directsales,intoline withtheirrespective quotas.
Vuodesta 1984 alkaen suurin osajäsenvaltioista on pystynyt mu-kauttamaanalueellaan myytävät maitomäärät melkonopeasti maitokiintiöihin sekä toimitusten että suoramyynnin osalta.
After some initial reticence, the use of quotas wasac-cepted bya majorityinthesectorasa powerfuland politically acceptable instrument for regulating production.
Alkuvaiheen epäilyjenjälkeen enemmistö alantoimijoista on pitänyt kiintiöjärjestelmää tehokkaanaja poliittisesti hyväksyttävänä sääntelyn välineenä.
Sinceitsintro-duction the system has been effectivein the sense that, generally, Community productioncomplies withtheceilingimposed.
Järjestelmän käyttöönotosta alkaen tuotanto on pysynyt yhteisön alueella asetetuissarajoissa yleisesti ottaen tehokkaasti.
The fact that the production ceiling decided by the Council remained fixed for along time at a level above that of internal demand certainly contributedtothescheme’s acceptance.
Järjestelmän hyväksymistä on mitäilmeisimmin edes-auttanutse, että neuvoston asettamatuotantoraja pysyi pitkään sisämarkkinoiden kysyntää korkeampana.
Figure 3 shows the recent development of the total of the national quotas allocated and their actual use by the Member States.
Kaaviossa 3 kuvataan kansallisten kiintiöiden määrän viimeaikaista kehitystä ja kiintiöiden tosiasiallista käyttöä jäsenvaltioissa.
During the period under review, the quotafor deliveries wasfre-quently exceededinthe EU-15, butthescale ofthe overrun was limited,i.e.less than 1 % for most of the 1995/96 to 2004/05 marketing years.In contrast,in the EU-25 and EU-27,for the 2004/05 andsubsequent marketingyears,the Community delivery quota was under-used(Box 2).
Tutkitun ajanjakson aikana toimituskiintiöt ylittyivät usein(EU-15), mutta ylitysten osuus pysyi alhaisena – kiintiöt ylittyivät useimmissatapauksissaalle 1 prosentilla markkinointivuosina 1995/1996 – 2004/2005.Sitävastoin markkinointivuodesta 2004/2005 alkaen on ilmennyt yhteisön toimituskiintiön vajaakäyttöä(EU-25ja EU-27(laatikko 2).
UTILISATION OF THE COMMUNITY MILK QUOTA MARKETING YEARS 1993/94 TO 2007/08
YHTEISÖN MAITOKIINTIÖN TOTEUTUMINEN (markkinointivuodet 1993/1994-2007/2008)
Deliveries (Mio tonnes)
Toimitukset(milj. tonnia)
02–0303–04Overruns of quota
Toimituskiintiö
99–0000–01Under-usage of quota
Suoramyynnin kiintiö
93–9494–95Deliveries quota
Kiintiö ylitettiin
Source: European Court of Auditors on the basis of replies by the Member States to the questionnaire specied in Article 26 of Commission Regulation (EC) No 595/2004.
Kaavion pohjana ovat vastaukset, joita jäsenvaltiot ovat antaneet komission asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklan perusteella laadittuun kyselylomakkeeseen.
A RECENT PHENOMENON: UNDERUSAGE OF THE COMMUNITY MILK QUOTA FOR DELIVERIES
TUOREILMIÖ: TOIMITUKSIA KOSKEVA YHTEISÖN MAITOKIINTIÖJÄÄ TÄYTTYMÄTTÄ
Since the 2004/05 milk marketing year, the overruns of their delivery quotas by a number of Member States have no longer made up for the underusage noted in the other Member States.
Maidon markkinointivuodesta 2004/2005 alkaen tietyissä jäsenvaltioissa ilmenneet toimituskiintiöiden ylitykset eivät enää kompensoi muissa jäsenvaltioissa todettua kiintiöiden vajaakäyttöä.
For the EU-25, net underusage came to 0,613 million tonnes for the 2004/05 marketing year (0,5 % of the quota), 0,524 million tonnes for the 2005/06 marketing year (0,4 % of the quota), 1,919 million tonnes for the 2006/07 marketing year (1,4 % of the quota).
EU-25-jäsenvaltioiden osalta nettomääräinen vajaakäyttö oli 0,613 mil-joonaatonnia markkinointivuonna 2004/2005 (0,5 prosenttia kiintiöstä), 0,524 miljoonaa tonnia markkinointivuonna 2005/2006 (0,4 prosenttia kiintiöstä) ja 1,919 miljoonaatonnia markkinointivuonna 2006/2007 (1,4 prosenttia kiintiöstä).
For the 2007/08 marketing year, underusage amounted to 1,682 milliontonnesforthe EU-25(1,2 % ofthe quota), and 2,222 milliontonnes(1,0 % ofthe quota) for the EU-27.
Markkinointivuonna2007/2008 vajaakäyttö oli EU-25-jäsenvaltioissa 1,682 miljoonaa tonnia (1,2 prosenttia kiintiöstä) ja EU-27-jäsenvaltioissa 2,222 miljoonaa tonnia (1,0 prosenttia kiintiöstä).
Obviously,thereasonsforthe underusage of quotas vary accordingtothe specific conditionsin each Member State.
Kiintiöiden täyttymättäjäämisen syyt vaihtelevatluonnollisesti kussakinjäsenvaltiossa vallitsevan tilanteen mukaan.
Noin-depth study has yet been made of theimpact of decoupling aid on the abandonment of milk production.
Tähän mennessä ei ole laadittu perusteellisia tutkimuksia siitä, miten tuotantomääristä riippumaton tuki on vaikuttanut maidontuotannon lakkauttamiseen.
UTILISATION OF NATIONAL MILK QUOTAS DELIVERIESIN 1 000 TONNES
KANSALLISTEN MAITOKIINTIÖIDEN TOTEUTUMINEN TOIMITUSTEN MÄÄRÄ TUHANSINA TONNEINA
…BUT HAS NOT PUT AN END TO OVERPRODUCTION
… MUTTA YLITUOTANTO EI OLE KADONNUT
European Commission, DG VI,
Euroopan komissio, pääosasto VI,
CAP 2000, working document, April 1997.
PAC 2000, valmisteluasiakirja, huhtikuu 1997. AND-International/ABTQ. Maito- ja maitotuotealan ja kiintiöitä koskevan asetuksen arviointi Évaluation de l’OCM ”Lait et produits laitiers” et du règlement ”Quotas”, loppuraportti, maaliskuu 2002.
SUPPLY, CONSUMPTION AND SUBSIDISED QUANTITIES OF MILK PRODUCTSIN MILK EQUIVALENT19862008
MAITOTUOTTEIDEN TARJONTA, KULUTUSJA TUETUT MÄÄRÄT MAITOEKVIVALENTTINA19862008
Subsidised consumption
Tuettu kulutus
Supply (EU production + imports)
Tarjonta (EU:n tuotanto + tuonti)
Subsidised exports (non-subsidised*)
Tuettu vienti (vientiä ei tueta*)
EU consumption at market price
Markkinahintainen kulutus EU:ssa
* Completely non-subsidised exports from 2006 to 2008: export refunds were set at zero on 16 June 2006 for skimmed milk powder, on 26 January 2007 for concentrated milk and whole milk powder and on 16 June 2007 for butter and cheeses.
* Vientituetlakkautettiin kokonaisuudessaan vuosina 2006–2008:rasvattoman maitojauheen vientituet asetettiin nollaan 16. kesäkuuta 2006, maitotiivisteenja kuivatuntäysmaidon 26.tammikuuta 2007,ja voin sekäjuustojen vientituet 16. kesäkuuta 2007.
Source: European Court of Auditors on the basis of ZMP and AND-International data.
Lähde: Euroopan tilitarkastustuomioistuin ZMP:n ja AND-Internationalin tietojen perusteella.
European Court of Auditors, OJ C 305, 30.10.2001.
26Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 6/2001 maitokiintiöistä (EYVL C 305, 30.10.2001).
European Commission, Report on milk quotas, Commission working document, SEC(2002)789 nal of 10.7.2002.
Euroopan komissio, maitokiintiöitä koskeva kertomus, komission valmisteluasiakirja, (SEC(2002) 789 lopullinen, 10.7.2002).
Special Report No 6/2001 on milk quotas.
Komission vastaukset maitokiintiöitä koskevaan erityiskertomukseen nro 6/2001.
Inits Special Report No 6/2001,the Courtfoundthat quotas had been set at too high alevel.
Tilintarkastustuomioistuin totesi erityiskertomuksessaan nro 6/2001, ettäkiintiöt oliasetettuliiankorkeiksi.EU:n maidontuotanto oli ylijäämäistä, koska sitä ei ollut mukautettu kulutukseen eikä vientiä tuettu.
European milk production was stillin surplus becauseit had not been broughtintoline with consumption and non-subsidised exports, and thisled the Court to recommend abolition of the milk quota regime26.
Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin suositti maitokiintiöjärjestelmän lakkauttamista26 .
Thelevel of quotas has beencorrected ona number of occasionsto bringit moreinto line with demand but these adjustments were inadequate.
Kiintiöidentasoa oikaistiin useaan otteeseen,jotta se vastaisi paremmin kysyntää, mutta mukautukset eivät olleetriittäviä.
In 2002, the Commission proposed extending the milk quota regime until 31 March 2015consideringthat ‘quotas wouldremain necessary to maintain a reasonable market equilibrium’27.
Vuonna 2002komissioehdotti maitokiintiöjärjestelmän voimassaolonjatkamista 31. maaliskuuta 2015 saakka; komissio katsoi, että ”kiintiöiden säilyttäminen oli edelleen välttämätöntä kohtuullisen markkinatasapainon säilyttämiseksi”27 .
Another argument infavourofretainingquotas wasthatbyfreezingproduction structures the quotas were helping to maintain the territorial distribution of milk production, particularlyinless-favouredrural areas28.
Kiintiöidensäilyttämisen puolesta puhui myösse,ettätuotanto-rakenteita säilyttämällä kiintiöt auttoivat säilyttämään maidontuotannon alueellisenjakautumisen tasaisena varsinkin epäsuotuisilla maaseutualueilla28.
Asfrom 2004, and as a result of the 2003 reform, surpluses began toshrink because ofthe declineinthe production of milk pow-derand butterinfavour ofcheesesand because ofanincrease ininternalconsumption, particularlyinthe new Member States.
Vuodesta 2004 alkaen – ja vuoden 2003 uudistuksen vaikutuksesta –ylijäämät ovatalkaneet pienentyä: maitojauheenjavoin tuotantomäärät ovat laskeneet, juustojen tuotanto kasvanut, ja sisämarkkinoiden kulutus noussut varsinkin uusissajäsenvaltiois-sa.
Nevertheless,in 2006, subsidised milk products still accounted for 15 % of European milk production butthelevel of aid waslower because of the reductionin theintervention prices for butter and skimmed milk powder.It was only as aresult of asurgein world prices at the end of 2006 andin 2007 and of the continued growth in the consumption of cheese that the surpluses temporarily dis-appearedandthistherefore made measurestoaid disposaland exportrefunds unnecessary.
Tuettujen maitotuotteiden osuus EU:n maidontuotannosta oli kuitenkinvuonna2006vielä15 prosenttia,joskintuentaso oli alentunut voinja rasvattoman maitojauheeninterventiohintojen laskun myötä. Ylijäämät katosivat tilapäisesti vasta, kun maailmanmarkkinahinnat nousivat äkillisesti vuoden 2006 lopussa ja vuonna 2007ja kunjuustonkulutus kasvoi tasaisesti; tässä tilanteessa ei olluttarpeenturvautua myynti-ja vientitukiin.
MEASURES TO AID DISPOSAL HAVE HAD A LIMITED EFFECT ON MARKET EQUILIBRIUM
MYYNTITOIMENPITEET OVAT VAIKUTTANEET VAIN VÄHÄN MARKKINOIDEN TASAPAINOON
Whereas (19), (43) and (60)
Yhteiseen markkinajärjestelyynliittyi erityyppisiä myyntitoimen-piteitä,joiden avulla pyrittiin tasapainottamaan maitomarkkinoita johdantoosan 19, 43 ja 60 kappale.
- private storage of cream, certain butter products and certain cheeses;
- kerman sekä tiettyjen voi-jajuustotuotteiden yksityinen varastointi
- provision of milktoschools;
- koulujen oppilailletoimitettava maito
- use of milk powderin animalfeed;
- maitojauheen käyttö eläintenruokintaan
- processing ofskimmed milkinto casein and caseinates;
- rasvattoman maidonjalostaminen kaseiiniksija kaseinaateiksi
- the use of butter under the butter for pastry/ice-cream products scheme.
- voin käyttö leipomo- ja jäätelöteollisuudessa.
After measures to aid disposal were set at zeroin 2006 and 2007, recent growth in internal consumption of milkfat(butter,Fig-ure 6) and milk protein (skimmed milk powder, Figure 7)indicates that the additional demand generated by measures to aid disposal hadalimited effect on market equilibrium.
Rasvan(voi, kaavio 6)ja proteiinien(rasvaton maitojauhe, kaavio 7) kulutuksen viimeaikainen kehitys sisämarkkinoilla – vuosina 2006ja 2007tapahtuneen myyntitukien nollaanasettamisen jälkeen– osoittaa,että myyntitoimenpiteiden synnyttämä lisäkysyntä vaikutti vain vähäisessä määrin markkinatasapainoon.
Theincreaseincon-sumption at market prices compensated completely (butter) or to alarge extent(milk powder)forthereduction or disappearance of assisted consumption.
Markkinahintaisen kulutuksen kasvu kompensoi lähes kokonaisuu-dessaan(voi)tai hyvinsuurelta osin(maitojauhe)kulutustukien vähenemisentai poiston.
BUTTER: SUBSIDISED CONSUMPTIONIN 2006 AND NONSUBSIDISED CONSUMPTIONIN 2007 AND 2008
VOI: TUETTU KULUTUS VUONNA 2006JA KULUTUSILMAN TUKEA VUOSINA 2007JA 2008
Quantities of butter (1 000 t)
Voin määrä(1 000 tonnia)
Imports
Tuettu
At market price
Markkinahintainen
Availability
Käytettävissä
Final stocks
Lopulliset varastot
Date of aid being set at zero: 26 April 2007.Source: European Court of Auditors on the basis of ZMP data.
Tuki asetettiin nollaan: 26. huhtikuuta 2007.Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin ZMP:n tietojen perusteella.
SMP: SUBSIDISED CONSUMPTIONIN 2006 AND NONSUBSIDISED CONSUMPTIONIN 2007 AND 2008
RASVATON MAITOJAUHE: TUETTU KULUTUS VUONNA 2006JA KULUTUSILMAN TUKEA VUOSINA 2007JA 2008
Quantities of SMP (1 000 t)
Rasvattoman maitojauheen määrä (1 000 tonnia)
Intial stocks
Tuettu
Subsidised
Alkuperäiset varastot
Date of aid being set at zero: 26 October 2006.Source: European Court of Auditors on the basis of ZMP data.
Tuki asetettiin nollaan: 26. lokakuuta 2006.Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin ZMP:n tietojen perusteella.
HAS THE MILK PRICE BEEN STABILISED?
VAKIINTUIKO MAIDON HINTA?
PRODUCER PRICES: NOMINAL PRICES STABLE BUTIN DECLINEIN REAL TERMS30
MAIDON TUOTTAJAHINTA: NIMELLISHINNAT OVAT PYSYNEET VAKAINA, MUTTA REAALIHINNAT OVAT LASKENEET30
STABILISED NOMINAL
KIINTIÖJÄRJESTELMÄ
PRICES
ON VAKAUTTANUT
Nominal and current prices — including monetary ination; real prices — monetary ination deducted.
Nimellishinta ja käypä hinta sisältävät monetaarisen inaation vaikutuksen; reaalihinnasta monetaarisen inaation vaikutus on poistettu.
Price volatility tends to fall in a
Hintojen epävakaisuudella on
The first phase of the milk CMO gave rise to an untenable situation.
Yhteisen markkinajärjestelyn ensimmäinen toimintavaihe johti kestämättömään tilanteeseen.
Until 1984, the effect of the CMO was to encourageinvestment and achieve a continuousincreasein production.
Vuoteen 1984 asti maidon yhteisellä markkinajärjestelyllä kannustettiin tuottajia tekemään investointeja ja lisäämään näinjatkuvastituotantoa.
Producersrelied on permanently rising nominal prices tofinance expansion and were encouragedin this by the annualincreasein the target price.
Tuottajatlaajensivat tuotantoaanluottaen nimellishintojenjatkuvaan nousuun, mihin heitärohkaisitavoitehinnan vuosittainen nousu.
The market situation created by the CMOin the period until 1984 was neither stable norin equilibrium since there was a risein nominal producer pricesatthesametimeas massive overproduction.
Yhteisellä markkinajärjestelyllä ennenvuotta 1984aikaansaatu markkinatilanne ei ollutvakaa eikätasapainoinen,vaan nimellisettuottajahinnat nousivatsamaanaikaan,kun maitoa tuotettiin runsaasti yli tarpeen.
For producers, however, market growth was predictableandtheex-pected price changes were alwaysincreases.
Tuottajien näkökulmasta markkinakehitys olikuitenkin en-nakoitavaa,jakaikkiennakoidut hinnanmuutokset olivatlisäksi noususuuntaisia.
system regulated by quotas: see in particular J.M. Boussard, Price risk management instruments in agricultural and other unstable markets, FEA ‘Thursday seminar’, Sao Paulo, October 2003.
taipumus vähentyä kiintiöihin perustuvissa järjestelmissä. Ks. muun muassa Boussard, J.M., ”Price risk management instruments in agricultural and other unstable markets”, FEA Thursday seminar, São Paulo, lokakuu 2003.
European Commission, Statistics from the Management Committee for Milk and Milk Products, data forwarded by Member States (22 January 2009).
Euroopan komissio, maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean tilastot, jäsenvaltioiden toimittamat tiedot (22. tammikuuta 2009).
As short-term price fluctuations
Maidontuotannossa lyhyen
Not untiltheintroduction of milk quotasin 1984 didthe CMO's management begintotakeintoconsiderationthe objectives of stability and equilibrium at one and the same time.
Yhteisen markkinajärjestelyn hallinnoinnissaalettiinvasta maitokiintiöiden perustamisen myötävuonna 1984 ottaa huomioon myös vakaus- ja tasapainotavoitteet.
The milk quota system limited supply and allowed nominal prices to be maintained at a relatively high and stablelevel31.
Maitokiintiöillärajoitettiin tarjontaa ja pidettiin nimellishinnat suhteellisen korkeina ja vakai-na31.
Allowing for seasonal variations, prices recordedin the EU for raw milk variedlittle dur-ingthe 1984–2007 periodcompared withthe period beforethe introduction of quotas.
EU:ssatodetutraakamaidon hinnat muuttuivat kausivaihte-luitalukuun ottamatta vuosina 1984–2007 vain vähän verrattuna kiintiöitä edeltävään aikaan.
The average nominal pricecalculated by the Commission was 29 euro/100kgin 2006;thisaveragecorre-sponds to a price range of between 20,1 euro/100 kgin Lithuania to 40,4 euro/100 kgin Cyprus32.
Komissio arvioi nimellishinnan olleen keskimäärin 29 euroa 100 kilolta vuonna 2006; tämä keskiarvo vastaa vaihteluväliä 20,1 euroa 100 kilolta(Liettua) – 40,4 euroa 100 kilolta(Kypros)32.
Figure 8showsthe growthintheaverage producer priceinthe fivelarge milk producing countries, from 1971 until recently33 .
Kaaviossa 8 kuvataan keskimääräisen tuottajahinnan kehitystä viidessä suurimmassa maidontuottajamaassavuodesta1971 viimeaikoihinsaakka33.
These Member States accountfor approximately 75 %(EU-15) or 65 %(EU-25) of milk deliveries.
Nämäjäsenvaltiottuottavat noin 75 pro-senttia(EU-15) eli 65 prosenttia(EU-25) meijereihin toimitetusta maidosta.
reect seasonal variations in milk production, the annual average change in the producer price is used as an indicator of stability in the Member States.
aikavälin hinnanmuutokset heijastelevat kausivaihteluita, joten hintavakautta jäsenvaltioissa mitataan vuotuisen keskimääräisen tuottajahinnan muutosten avulla.
However, the prices in absolute figures forwarded by the Member States to Eurostat are of variable reliability and do not allow a weighted average price which is statistically representative to be calculated.
Sen sijaan absoluuttisiin lukuihin perustuvien hintatietojen, jotka jäsenvaltiot toimittavat Eurostatille, luotettavuus vaihtelee, eikä niiden perusteella ole mahdollista laskea painotettua keskihintaa, joka olisi tilastollisesti edustava.
This is why the growth in EU prices is synthesised here by weighting the indices of the Member States which are largest in terms of production.
Siksi hintakehitys EU:ssa on tässä syntetisoitu painottamalla suurimpien tuottajajäsenvaltioiden indeksejä.
Overall, the objective of price stability had therefore been achieved after 1984.
Hintavakauden tavoite on yleisesti ottaen saavutettu vuoden 1984 jälkeen.
The priority given duringthis periodtothestability of nominal pricesis also reflectedin the virtual stagnation of the target price, beforeits abolitionin 2004.
Nimellishintojen vakauden asettaminen tänä aikana etusijalle näkyy myös siinä, että tavoitehinta pysyilähes muuttumattomana kunnessiitäluovuttiin vuonna 2004.
NOMINAL MILK PRICEIN GERMANY, FRANCE,ITALY, THE NETHERLANDS AND THE UNITED KINGDOM19712007Annual weighted averages ofindices)
MAIDON NIMELLISHINTA ALANKOMAISSA,ITALIASSA, RANSKASSA, SAKSASSAJA YHDISTYNEESSÄ KUNINGASKUNNASSA19712007
Introduction of milk quotas
Maitokiintiöiden käyttöönotto
NOMINAL PRICE PAID TO MILK PRODUCERSIN EUROPE, THE UNITED STATES AND NEW ZEALAND200008
MAIDON NIMELLINEN TUOTTAJAHINTA EUROOPASSA, UUDESSASEELANNISSAJA YHDYSVALLOISSA20002008
Milk price paid to producers (euro/100 kg)
Maidon tuottajahinta(euroa/100 kg)
Sources: European Court of Auditors on the basis of data from the milk market bulletin, the Dutch Federation of Agricultural and Horticultural Organisations (Land- en Tuinbouw Organisatie Nederland) and the Swiss Federal Oce for
Lähteet: Euroopan tilintarkastustuomioistuin maitomarkkinoita koskevan tiedostuslehden, LTO Nederlandin (Land- en Tuinbouworganisatie Nederland) ja Sveitsin maataloushallinnon (Oce fédéral suisse de l’Agriculture, Secteur observation du marché) tietojen perusteella.
European milk producers generally receive higher prices than those obtained by producersin New Zealand butlower than those paid to Swiss producers.
EU:n maidontuottajat saavat tuotteestaan yleensä korkeamman hinnankuinuusiseelantilaiset mutta alhaisemman kuin sveitsiläiset.
European prices are quite close to those inthe USA but morestable(Figure 9).
Hinnat EU:ssa ovat melkolähellä Yhdysvalloissa havaittuja hintoja, mutta EU:ssa ne ovat vakaammat(kaavio 9).
PRODUCER PRICE
TUOTTAJAHINTA
The constantincrease ofthe milk priceinthe 1970s and until 1984 occurred during a period of generalised inflation.
Maidon hinta nousijatkuvasti 1970-luvullajaainavuoteen 1984 saakka yleiseninflaation vallitessa.
Following the introduction of quotas,thefactthat nominal producer prices were maintained masked the reality that, in real terms, prices suffered a distinct erosion.
Senjälkeen, kun kiintiöt otettiin käyttöön, nimellisten tuottajahintojen pitäminen tasaisina on peittänyt näkyvistä sen, että reaalihinnat ovat tosiasiassa selvästi laskeneet.
Over along period, milk producers never actually benefited in real terms from stable prices.
Pitkälläaikavälillä maidontuottajateivätitseasiassa milloinkaan ole olleet tilanteessa, jossa reaalihinnat olisivat olleet vakaat.
Figure 10 shows this deterioration using anindex of deflated prices.
Kaaviossa 10 on deflatoituihin hintoihin perustuvan indeksin avullalaadittu yhteenvetotilanteen heikentymisestä.
DEFLATED PRICE OF MILK PAID TO PRODUCERSIN GERMANY, FRANCE,ITALY, THE NETHERLANDS AND THE UNITED KINGDOM (Annual weighted averages of deflatedindices)
MAIDON DEFLATOITU TUOTTAJAHINTA ALANKOMAISSA,ITALIASSA, RANSKASSA, SAKSASSAJA YHDISTYNEESSÄ KUNINGASKUNNASSA 19852007(Deflatoitujenindeksien vuotuiset painotetut keskiarvot)
Source: European Court of Auditors on the basis of Eurostat data.
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Eurostatin tietojen perusteella.
CONSUMER PRICES FOR MILK HAVE LITTLE TO DO WITH THE PRICE PAID TO PRODUCERS
MAIDON KULUTTAJAHINTA EIJUURIKAAN OLE KYTKÖKSISSÄ TUOTTAJAHINTAAN
European Commission, Agriculture and Rural Aairs DG, The impact of the developments in agricultural producer prices on consumers, document CM/WM/PB D(2007) 34703, 13.11.2007.
Maidon kuluttajahinta ei juurikaan riipu tuottajahinnasta. Tämä ilmeni myös komission tutkimuksesta,jossa havaittiin maitotuotteiden nimellisten kuluttajahintojen nousseen vuoden 2000 alusta 17 prosenttia vuoden 2007 puoliväliin mennessä, vaikka nimelli-nentuottajahinta olilaskenut kuusi prosenttia34.
Eurostat dataconfirmthat, generally,consumer pricesfollowa different patternfrom producer prices35.
Eurostatin tiedoista saatiin vahvistus sille, että kuluttajahinnat kehittyvät yleisesti ottaen eri tavoin kuin tuottajahinnat35.
Between 1996 and 2000
Vuosina 2000–2007 kuluttajahinnat nousivatläheslineaarisesti noin15 prosenttia.
35The data are not exactly comparable: Figure 8 summarises trends in the price paid to producers in the five main milk-producing Member States in the EU-15.
35Tiedot eivät ole täysin vertailukelpoisia. Kaaviossa 8 on yhteenveto tuottajahinnan kehityksestä viidessä keskeisessä tuottajajäsenvaltiossa (EU-15).
Apart from the fact that it includes data relating to eggs, Figure 11 shows consumption by the entire EU population. The size and structure of this population changed considerably during the period under review.
Kaaviossa 11 on otettu huomioon myös munat, minkä lisäksi siinä kuvataan kulutusta koko EU:ssa, jonka väestömäärä ja -rakenne ovat tarkasteltavana ajankohtana muuttuneet merkittävästi.
The food supply chain covers
Elintarvikeketjussa kytkeytyy
three sectors of the economy: the agricultural sector, the agri-food industry and the distribution sector.
toisiinsa kolme talouden osa-aluetta: maatalous, elintarviketeollisuus ja vähittäiskauppa.
According to a survey carried out
Belgiassa tehdyn tutkimuksen
In the milk sector, asfor the entirefood supply chain36, consumer priceformationisacomplexprocess.
Maitoalalla – kuten kaikkialla elintarvikeketjussa36 – kuluttajahinnan muodostuminen on monimutkainen prosessi.
Whilethepricespaidto producers by dairies closelyfollow developments on theinterna-tional market, consumer prices areinfluenced not only by the cost oftheraw material but also by other parameters, such as energy andlabourcosts.
Meijereiden tuottajille maksamat hinnat seuraavat tarkasti kansainvälisten markkinoiden kehitystä, kun taas kuluttajien maksamiin hintoihin vaikuttavat raaka-aineen hinnan lisäksi myös muuttekijät, kuten energia- ja työvoimakustannukset.