natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While net direct investment continued to constitute an important source of financing in a number of noneuro area EU Member States, in the case of the Baltic States, Hungary, Romania and the United Kingdom the deficit in the basic balance, i.e. the sum of the combined current account and capital account balance and net direct investment, was higher than 4% of GDP, and for Latvia it exceeded 15% of GDP.
Osakkeisiin liittyvä pääoman nettotuonti oli sen sijaan negatiivista. Muihin sijoituksiin liittyvä pääoman nettotuonti oli suurelta osin positiivista useimmissa EU:hun 1.5.2004 ja 1.1.2007 liittyneissä maissa, mikä johtui etupäässä ulkomaalaisomisteisten emopankkien lainanannosta näissä maissa toimiville tytärpankeilleen.
As regards net portfolio inflows, the balance remained negative or broadly neutral in all noneuro area EU Member States, with the exceptions of Denmark and Hungary.
Vuonna 2007 suoriin sijoituksiin liittyvä pääoman nettotuonti väheni huomattavasti Tanskassa, Ruotsissa ja Isossa-Britanniassa verrattuna vuoteen 2006.
In these two countries, net portfolio investment inflows resulted from substantial net debt inflows related, in the case of Hungary, to yield differentials, whereasnet equity flows were negative.
EU11-aggregaatin suhteen tämä pääoman nettotuonti pysyi varsin vakaana, joskin Unkarissa, Slovakiassa ja Maltassa tuonti väheni selvästi.
Net “other investment” flows were largely positive in most countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007, reflecting mainly loans from foreign-owned parent banks to their subsidiaries in the region.
Pääomantuonnin vähenemistä Maltassa voidaan pitää tilanteen normalisoitumisena vuoden 2006 huippulukujen jälkeen.
The Danish krone, the Estonian kroon, the Cyprus pound, the Lithuanian litas and the Maltese lira were stable against the euro in 2007 and traded continuously at, or very close to, their central rates.
Tanskan kruunu, Viron kruunu, Kyproksen punta, Liettuan liti ja Maltan liira olivat vakaita euroon nähden vuonna 2007 ja pysyttelivät jatkuvasti eurokeskuskurssissaan tai lähellä sitä.
Moreover, the Cyprus pound and the Maltese lira were converted irrevocably to the euro following euro area enlargement on 1 January 2008.
Lisäksi Kyproksen punta ja Maltan liira kiinnitettiin peruuttamattomasti euroon näiden maiden liittyessä euroalueeseen 1.1.2008.
EXCHANGE RATE DEVELOPMENTSExchange rate developments in the noneuro area EU Member States in 2007 mainly reflected the exchange rate regimes of the individual countries.
Koska talouden perustekijät kohentuivat ja talousnäkymät olivat suotuisia, Slovakian koruna vahvistui vuoden 2006 puolivälissä pitkäksi aikaa.
The currencies of Denmark, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Malta and Slovakia participated in ERM II.
Vuoden 2007 helmikuussa ja maaliskuun alkupuoliskolla se vahvistui entisestään.
They maintained a standard fluctuation band of ±15% around their central rates against the euro, except the Danish krone, with a narrower band of ±2.25%.
Hillitäkseen valuuttakurssin heilahtelua ja liiallisia markkinapaineita Slovakian keskuspankki intervenoi maaliskuun 2007 alussa heikentääkseen valuuttaa.
ERM II participation is, in some cases, also accompanied by unilateral commitments on the part of the countries concerned to maintain narrower f l fluctuation bands.
Slovakian viranomaisten pyynnöstä Slovakian korunan kurssi suhteessa euroon revalvoitiin 8,5 prosentilla 19.3.2007 keskinäisellä sopimuksella ja yhteistä menettelyä noudattaen.
These unilateral commitments placed no additional obligations on the ECB.
Tämä auttoi korunan vakauttamisessa suhteessa euroon.
In particular, it was agreed that the Estonian kroon and the Lithuanian litas could join ERM II with their existing currency board arrangements in place.
Huhtikuusta 2007 lähtien Slovakian koruna on pysynyt suhteellisen vakaana ja ollut 5–8 % uutta eurokeskuskurssia vahvempi.
The Slovak koruna, by contrast, experienced a relatively high degree of volatility(see Table 10).
Tanska, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Malta ja Slovakia osallistuivat ERM II:een.
Against the background of improving macroeconomic fundamentals and a favourable economic outlook, in mid-2006 the koruna entered a period of protracted appreciation, which gained further momentum during February and the first half of March 2007.
Niiden valuutan vaihteluväli eurokeskuskurssiin nähden oli normaali ±15 % lukuun ottamatta Tanskan kruunua, jonka vaihteluväli on kapeampi eli ±2,25 %.
To containexchange rate volatility and excessive market pressures, in early March 2007 Národná banka Slovenska intervened to weaken the currency.
ERM II:een osallistuessaan jotkin maat myös sitoutuivat yksipuolisesti pitämään valuuttakurssinsa vaadittua kapeammalla vaihteluvälillä.
Owing to a more moderate inflation outlook, Národná banka Slovenska lowered its policy rate by a total of 50 basis points in late March and late April 2007 to 4.25%, which helped to stabilise the koruna vis-à-vis the euro.
Erityisesti on mainittava, että kun sovittiin Viron kruunun ja Liettuan litin liittämisestä ERM II:een, näiden maiden valuuttakatejärjestelmät pysyivät voimassa.
Since April 2007 the Slovak koruna has remained relatively stable, fluctuating at values between 5% and 8% stronger than the new central parity. The Latvian lats also
Maltan viranomaiset ilmoittivat aikovansa pitää Maltan liiran eurokeskuskurssissaan, ja Latvian viranomaiset pyrkivät pitämään latin arvon ±1 prosentin vaihteluvälillä.
Maximum deviation in % Upward Downward
Suurin poikkeama (%) Ylöspäin Alaspäin
Entry date
Liittymispäivä
The central rate of the Slovak koruna was revalued by 8.5% on 16 March 2007.
Slovakian korunan keskuskurssi revalvoitiin 8,5 prosentilla 16.3.2007.
The reference period for reported maximum deviations from respective ERM II central rates is from 2 January 2007 to 29 February 2008.
Suurimpien ERM II -keskuskurssipoikkeamien viiteajanjakso on 2.1.2007–29.2.2008.
Turning to the currencies of the noneuro area EU Member States that were not participating in ERM II, developments varied considerably across countries (see Chart 38).
Kuvio 38.
As a result, on 29 February 2008 the pound stood 13.6% below its 2 January 2007 level against the euro.
Euron valuuttakurssimuutokset suhteessa ERM II:n ulkopuolisiin EU-valuuttoihin
In February 2008 longterm interest rates in the noneuro area EU Member States were, on
Positiivinen arvo merkitsee euron vahvistumista ja negatiivinen euron heikkenemistä.
Source: ECB staff calculations.Note: A positive (negative) value represents an appreciation (depreciation) of the euro.
Pitkien korkojen ero oli edelleen varsin suuri Romaniassa (noin 340 peruspistettä) ja Unkarissa (noin 280 peruspistettä).
Changes refer to the period from 2 January 2007 to 29 February 2008.
Romaniassa tähän lisäksi vaikuttaa inflaatiovauhdin nopeutuminen viime vuosina.
10 No comparable longterm interest rate is available for Estonia.
Kaiken kaikkiaan euroalueen ulkopuolisten EU:n jäsenvaltioiden osakemarkkinat kehittyivät myönteisesti tammikuun 2007 ja helmikuun 2008 välisenä aikana.
Chart 39 Credit to the private sector in 2007
Kuvio 39. Luotonanto yksityiselle sektorille vuonna 2007
(percentages) credit growth (left-hand scale)credit-to-GDP ratio (right-hand scale) average, around 25 basis points higher than at the beginning of 2007, compared with an increase of more than 30 basis points in the euro area.
Luotonannon kasvu (vasen asteikko)Luottokannan osuus BKT:stä (oikea asteikko)
1 Poland2 Romania3 Slovakia4 Czech Republic5 Hungary
6 Liettua 7 Bulgaria 8 Viro 9 Latvia 10 Malta
11 Sweden12 Cyprus13 Euro area14 United Kingdom15 Denmark
11 Ruotsi 12 Kypros 13 Euroalue 14 Iso-Britannia 15 Tanska
Sources: BIS, ECB, Eurostat, Central Bank of Cyprus and Bank of England.Notes: The data refer to domestic credit to nonMFIs excluding general government.
Lähteet: BIS, EKP, Eurostat, Kyproksen keskuspankki ja Englannin pankki.Huom.
For credit growth in 2007 for each country the latest available month was used. The data for the United Kingdom are based on a national definition. nition.
Tiedot viittaavat kotimaiseen luotonantoon muille kuin rahalaitoksille julkisyhteisöjä lukuun ottarnatta.
In these countries, fiscal developments and external imbalances contributed to keeping longterm bond differentials high.
Tiedot kunkin maan luotonannon kasvusta vuonna 2007 ovat siltä kuukaudelta, jolta tuoreimmat tiedot ovat saatavilla.
Additionally, for Romania this evolution is due to higher inflation rates during the last years.
Ison-Britannian tiedot perustuvat kansalliseen määritelmään.
In 2007 growth in credit to the private sector remained high in all noneuro area EU Member States.
Vuonna 2007 luotonanto yksityiselle sektorille kasvoi edelleen nopeasti kaikissa euroalueen ulkopuolisissa EU:n jäsenvaltioissa.
Towards the end of 2007 annual credit growth appeared to stabilise in many countries, partly reflecting the rise in bank interest rates.
Vuoden 2007 loppua kohti luotonannon kasvu vuositasolla näytti vakautuvan monissa maissa, mikä osittain johtui pankkilainojen korkojen noususta.
However, it continued to accelerate in some countries, such as Bulgaria, the Czech Republic, Lithuania and Poland.
Luotonanto kuitenkin kiihtyi edelleen joissakin maissa kuten Bulgariassa, Tšekissä, Liettuassa ja Puolassa.
Credit growth was the most dynamic in the fastgrowing Baltic States, Bulgaria, Poland and Romania, with the growth rates standing between 32% and 62% at the end of 2007.
Luotonanto oli vuoden 2007 lopussa voimakkainta – kasvuvauhti 32–62 % – Baltian maissa, joiden talous kasvaa nopeasti, sekä Bulgariassa, Puolassa ja Romaniassa.
In the Czech Republic, Cyprus, Hungary and Slovakia, the annual growth rate of credit to the private sector was between 19% and 29% in 2007.
Tšekissä, Kyproksessa, Unkarissa ja Slovakiassa yksityiselle sektorille myönnettyjen luottojen vuotuinen kasvuvauhti vuonna 2007 vaihteli 19 prosentista 29 prosenttiin.
Rapid credit expansion in these economies, with the exception of Cyprus, needs to be seen in the context of financial deepening.
Nopea luotonannon kasvu näissä maissa on – Kyprosta lukuun ottamatta – nähtävä osana rahoitusmarkkinoiden syvenemistä.
Indeed, the ratios of credit to the private sector to GDP in all EU11 countries, with the exceptions of Cyprus and Malta, remain well below the euro area average.
Kyprosta ja Maltaa lukuun ottamatta kaikkien EU11-maiden BKT:hen suhteutettu luotonanto yksityiselle sektorille oli edelleen selvästi euroalueen keskiarvoa pienempää.
and the United Kingdom, the annual rate of growth in credit to the private sector was around 13% at the end of 2007.
luottojen vuotuinen kasvuvauhti vuoden 2007 lopussa oli noin 13 %.
MONETARY POLICYThe primary objective for monetary policy in all noneuro area EU Member States is price
RAHAPOLITIIKKAKaikkien euroalueen ulkopuolisten EU:n jäsenvaltioiden rahapolitiikan ensisijainen tavoite on hintavakaus.
Table 11 Official monetary policy strategies of noneuro area EU Member States
Taulukko 11. Euroalueen ulkopuolisten EU-maiden viralliset rahapolitiikan strategiat
Inflation targeting under the conditions of ERM II
Inflaatiotavoite ERM II:n oloissa
Exchange rate target: peg to the euro at BGN 1.95583 per euro within the framework of a currency board arrangement.
Valuuttakurssitavoite: kiinnitys euroon kurssilla 1,95583 Bulgarian leviä / euro valuuttakatejär-jestelmässä.Tavoite: 3 % ±1 prosenttiyksikköä vuoden 2009 loppuun saakka, sen jälkeen 2 % ±1 prosenttiyksikköä.
Managed floating exchange rate.
Eurokeskuskurssi: 15,6466.
Participates in ERM II with a ±2.25% fluctuation band around central rate of DKK 7.46038 per euro.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of EEK 15.6466 per euro.
Viro jatkaa valuuttakatejärjestelmäänsä yksipuolisen sitoumuksen perusteella.Osallistuu ERM II:een. Vaihteluväli: ±15 %.
Lithuania continues with its currency board arrangement as a unilateral commitment.Infl ation target: 3% ±1 percentage point medium- term target.
Liettua jatkaa valuuttakatejärjestelmäänsä yksipuolisen sitoumuksen perusteella.Infl aatiotavoite: 3 % ±1 prosenttiyksikköä keskipitkällä aikavälillä.
Malta maintained the exchange rate against the euro unchanged from the central rate as a unilateral commitment.Infl ation target: 2.5% ±1 percentage point (12-month increase in the CPI). Free-floating exchange rate.
Malta pitää liiran eurokurssin keskuskurssiin nähden ennallaan yksipuolisen sitoumuksen perusteella.Infl aatiotavoite: 2,5 % ±1 prosenttiyksikköä (kuluttajahintaindeksin 12 kuukauden nousulla mitattuna).
Inflation target: 4%, 3.8% and 3.5%, ±1 percentage point for end-2007, 2008 and 2009 respectively.
Vapaasti kelluva valuuttakurssi.Infl aatiotavoite: 4 % vuoden 2007 lopussa, 3,8 %vuonna 2008 ja 3,5 % vuonna 2009.
The inflation target for the period 2006-08 is set below 2.5% for end-2006 and below 2% for end-2007 and end-2008.Infl ation target: 2% increase in the CPI with a tolerance margin of ±1 percentage point.
Eurokeskuskurssi: 35,4424. Inflaatiotavoite vuosiksi 2006–2008: alle 2,5 % vuoden 2006 lopussa ja alle 2 % vuoden 2007 lopussa ja vuoden 2008 lopussa.
Inflation target: 2% as measured by the 12-month increase in the CPI 1).
Vapaasti kelluva valuutta.Infl aatiotavoite: 2 % kuluttajahintaindeksin 1) 12 kuukauden nousulla mitattuna.
In case of a deviation of more than 1 percentage point, the MPC is expected to write an open letter to the Chancellor of the Exchequer.
Jos poikkeama on suurempi kuin 1 prosenttiyksikköä, Englannin pankin rahapoliittisen komitean odotetaan informoivan valtiovarainministeriä asiasta avoimella kirjeellä.
Free-floating exchange rate.
Vapaasti kelluva valuutta.
Source: ESCB.1) The CPI is identical to the HICP.
Lähde: EKPJ.1) Kuluttajahintaindeksi vastaa YKHIä.
In 2007 the monetary policy and exchange rate regimes of the noneuro area EU Member States remained largely unchanged, although some refinements were made to monetary policy frameworks in a few countries with a view to future monetary integration.
Vuonna 2007 euroalueen ulkopuolisten EU-mai-den rahapolitiikan suuntaus sekä valuuttakurssijärjestelmät pysyivät jokseenkin ennallaan. Joidenkin maiden rahapolitiikkaan on kuitenkin tehty muutoksia, joiden tarkoituksena on ollut saattaa rahapolitiikka tulevan rahapoliittisen yhdentymisen mukaiseksi.
However, in February 2008 Hungary abolished its exchange rate peg to the euro and moved to a fully-fledged inflation target with a free-floating exchange rate.
Helmikuussa 2008 Unkari kuitenkin poisti valuuttakurssin kiinnityksen euroon ja ryhtyi soveltamaan täysimittaisesti infl aatio-tavoitetta antaen valuuttakurssin kellua vapaasti.
With regard to monetary policy decisions between January 2007 and February 2008, most central banks participating in ERM II adopted measures to tighten monetary policy conditions.
Tammikuun 2007 ja helmikuun 2008 välisenä aikana tehdyistä rahapoliittisista päätöksistä voidaan todeta, että useimmat ERM II:een osallistuvat keskuspankit toteuttivat rahapolitiikkaa tiukentavia toimenpiteitä.
These often mirrored moves by the ECB, which in 2007 raised the minimum bid rate on the main refinancing operations of the Eurosystem by a total of 50 basis points, in two steps (in March and June), to 4.0%.
Vuonna 2007 EKP nosti eurojärjestelmän perusrahoitusoperaatioiden korkotarjousten alarajaa eli minimitarjouskorkoa kahdessa vaiheessa (maalis- ja kesäkuussa) kaiken kaikkiaan 50 peruspistettä 4,0 prosenttiin.
Following the ECB’s moves, Danmarks Nationalbank increased its lending rate in two steps to 4.25%.
Tanskan keskuspankki myötäili EKP:n päätöksiä nostaessaan lainakorkonsa kahdessa vaiheessa 4,25 prosenttiin.
In December 2007 the main refinancing rate was reduced by 50 basis points and thereby became realigned with that of the euro area at 4%.
Joulukuussa 2007 Kyproksen perusrahoitusoperaation korkoa laskettiin 50 peruspistettä, minkä jälkeen se oli sama kuin euroalueen perusrahoitusoperaation korko eli 4 %.
The Central Bank of Malta raised its central intervention rate twice by 25 basis points on 25 January and 29 May 2007, to 4.25%.
Maltan keskuspankki nosti ohjauskorkoaan kahdesti (25.1.2007 ja 29.5.2007) 25 peruspistettä 4,25 prosenttiin.
The decisions were taken against the background of a further decline in external reserves and a marked narrowing of the shortterm interest rate differential vis-à-vis the euro in favour of the Maltese lira, mainly as a result of the increase in interest rates in the euro area.
Näihin päätöksiin vaikuttivat ulkoisten varantojen jatkuva hupeneminen sekä lyhyiden korkojen eron kapeneminen suhteessa euroon Maltan liiran hyväksi, mikä johtui lähinnä korkojen noususta euroalueella.
In December 2007 the main policy rate was reduced by 25 basis points, thereby realigning itself with that of the euro area.
Joulukuussa 2007 Maltan perusrahoitusoperaation korkoa laskettiin 25 peruspistettä, minkä jälkeen se oli sama kuin euroalueen perusrahoitusoperaation korko.
The last interest rate decisions by the central banks of Cyprus and Malta were part of their final preparations before joining the euro area on 1 January 2008.
Kyproksen keskuspankin ja Maltan keskuspankin viimeiset korkopäätökset olivat osa niiden viimeistelytoimia ennen liittymistä euroalueeseen 1.1.2008.
Národná banka Slovenska lowered its repo rate by a total of 50 basis points to 4.25% on 25 April 2007 (and widened the corridor of overnight rates around that rate), based on a more moderate inflation outlook.
Slovakian keskuspankki laski 25.4.2007 repokorkoaan yhteensä 50 peruspistettä 4,25 prosenttiin (ja väljensi rajoja, joiden sisällä yön yli -korko voi vaihdella) aiempaa maltillisempien inflaationäkymien perusteella.
Българска народна банка (Bulgarian National Bank), Eesti Pank and Lietuvos bankas have no official policy rates given their currency board arrangements; they automatically adjust to the rates set by the ECB.
Bulgarian keskuspankilla (Българска народна банка) Viron keskuspankilla ja Liettuan keskuspankilla ei valuuttakatejärjestelmiensä vuoksi ole virallisia ohjauskorkoja; ne mukautuvat automaattisesti EKP:n asettamiin uusiin korkoihin.
However, in view of strong inflation, several NCBs took additional measures.
Vahvan inflaation vuoksi useat kansalliset keskuspankit kuitenkin toteuttivat lisätoimenpiteitä.
Българска народна банка (Bulgarian National Bank) abolished, as of January 2007, the requirement for additional reserves for banks exceeding certain credit growth ceilings.
Bulgarian keskuspankki (Българска народна банка) poisti tammikuussa 2007 lisävarantovelvoitteen, joka oli koskenut luotonannon ylärajan ylittäneitä pankkeja.
At the same time, to cushion strong credit growth, it decided to raise the minimum reserve requirement by 400 basis points to 12%.
Samanaikaisesti se päätti voimakasta luotonantoa hillitäkseen korottaa vähimmäisvarantovelvoitetta 400 peruspistettä 12 prosenttiin.
Confronted with increasing volatility of the nominal exchange rate of the Latvian lats, persistently very high inflation and overheating domestic demand, Latvijas Banka increased its refinancing rate by a total of 100 basis points to 6.0% as well as the marginal lending facility rate by a total of150 basis points to 7.5% in the first five months of 2007 and intervened in the foreign exchange market on several occasions. Despite the rise in policy interest rates, shortterm real interest rates (in the four abovementioned countries)
Koska Latvian latin nimellinen valuuttakurssi heilahteli enenevästi, inflaatio jatkui itsepintaisesti hyvin nopeana ja kotimainen kysyntä ylikuumeni, Latvian keskuspankki nosti perusrahoitusoperaation korkoa yhteensä 100 peruspistettä 6,0 prosenttiin ja maksuvalmiusluoton koroa yhteensä 150 peruspistettä 7,5 prosenttiin vuoden 2007 ensimmäisten viiden kuukauden aikana, minkä lisäksi se teki useita valuuttainterventioita.
February 2008 the main policy rate was raised again by a total of 50 basis points to 5.5%.
Tammi- ja helmikuussa 2008 ohjauskorkoa nostettiin jälleen yhteensä 50 peruspistettä 5,5 prosenttiin.
A tightening was felt necessary given that inflation is likely to exceed the inflation target owing to real GDP growing above potential, high wage and unit labour cost growth and a loosening of fiscal policy.
Koronnostoa pidettiin tarpeellisena, koska inflaatio todennäköisesti ylittää inflaatiotavoitteen potentiaalista kasvuvauhtia nopeamman BKT:n määrän kasvun, palkkojen ja yksikkötyökustannusten nopean nousun ja finanssipolitiikan kevenemisen vuoksi.
Sveriges Riksbank increased its main policy rate in five steps by a total of 125 basis points to 4.25% in February 2008 in order to bring the inflation forecast back to the target level of 2%.
Saadakseen inflaatioennusteen takaisin 2 prosentin tavoitetasolle Ruotsin keskuspankki nosti ohjauskorkoaan viidessä vaiheessa yhteensä 125 peruspistettä; helmikuussa 2008 ohjauskorko oli 4,25 %.
In 2007 the Bank of England increased its main policy rate on three occasions – by a total of 75 basis points – to 5.75%, mainly against the background of firm growth and high inflation.
Vuonna 2007 Englannin pankki nosti ohjauskorkoaan kolmessa vaiheessa yhteensä 75 peruspistettä 5,75 prosenttiin. Koronnosto johtui ensisijaisesti vakaasta kasvuvauhdista ja nopeasta inflaatiosta.
However, the Bank of England subsequently lowered it by 50 basis points to 5.25%.
Myöhemmin Englannin pankki kuitenkin laski ohjauskorkoa 50 peruspistettä 5,25 prosenttiin.
The latest decisions were made amid signs of weaker growth momentum.
Viimeksi tehdyt päätökset perustuivat merkkeihin kasvuvauhdin hidastumisesta.
In contrast to most other countries, the Magyar Nemzeti Bank decreased its key interest rate in two steps – by 50 basis points altogether – to 7.5%, as the mediumterm inflation target seemed to be attainable.
Toisin kuin useimpien muiden maiden keskuspankit Unkarin keskuspankki laski ohjauskorkoaan kahdessa vaiheessa yhteensä 50 peruspistettä 7,5 prosenttiin, sillä keskipitkän aikavälin inflaatiotavoite näytti olevan saavutettavissa.
In 2007 Banca Naţională a României cut its key interest rate in four steps – by a total of 175 basis points – to 7.0% by June 2007, in view of an improving inflationary outlook and a stronger than expected appreciation of the nominal exchange rate.
Vuonna 2007 Romanian keskuspankki alensi ohjauskorkoaan kesäkuuhun 2007 mennessä neljässä vaiheessa yhteensä 175 peruspistettä 7,0 prosenttiin. Koronlaskun taustalla olivat kohenevat inflaationäkymät ja odotettua suurempi nimellisen valuuttakurssin vahvistuminen.
However, in October 2007 and January and February 2008, the policy rate was increased by a total of 200 basis points to 9.0% on the back of the deteriorating inflation outlook owing to both supply and demand shocks.
Lokakuussa 2007 sekä tammi- ja helmikuussa 2008 ohjauskorkoa kuitenkin nostettiin yhteensä 200 peruspistettä 9,0 prosenttiin infl aa-tionäkymien heikennyttyä sekä kysyntä- että tarjontapuolella ilmenneiden häiriöiden vuoksi.
1MONETARY POLICY OPERATIONS, FOREIGN EXCHANGE OPERATIONS ANDINVESTMENT ACTIVITIES
1RAHAPOLIITTISET OPERAATIOT, VALUUTTAOPERAATIOTJA SIJOITUSTOIMINTA
1.1 MONETARY POLICY OPERATIONS
1.1 RAHAPOLIITTISET OPERAATIOT
(basis points)
(peruspisteinä) eoniakoron ja minimitarjouskoron ero
Jan.
Tammi 2008
The monetary policy operations of the Eurosystem comprise on the one hand open market operations, such as main refinancing operations (MROs), longerterm refinancing operations (LTROs) and fine-tuning operations, and on the other hand standing facilities.
Eurojärjestelmä suorittaa rahapoliittisia operaatioita toisaalta avomarkkinaoperaatioina, kuten perusrahoitusoperaatioina, pitempiaikaisina rahoitusoperaatioina tai hienosäätöoperaatioina, ja toisaalta maksuvalmiusjärjestelmän kautta.