natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They impact on all aspects ofour every day lives, particularly in education, workand civic engagement.
Ne vaikuttavatjokapäiväisen elämämme kaikkiin osa-alueisiin, erityisesti koulutukseen, työhön ja yhteiskunnalliseentoimintaan.
At the same time, developing the knowledge society carries a risk of a newkind of social exclusion: the digital divide.
Samalla tietoyhteiskunnan kehittymiseenkuitenkin sisältyy uudenlaisen sosiaalisen syrjäytymisen riski: digitaalinen kahtiajako eli tietoteknisenosaamisen erot.
Inability to access the Internet or use ICT toolsconfidently is becoming a barrier to social integration and personal development.
Internetiin pääsyn tai sujuvien tietoteknisten taitojenpuuttumisesta on tulossa yhteiskuntaan integroitumisen ja henkilökohtaisen kehityksen este.
This alsoapplies to education and training, where digitalilliteracy can create a barrier to learning as well asto people’s ability to participate fully in society.
Tämäpätee myös yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, joissa tietoteknisten taitojen puute voi ollaoppimisen esteenä ja heikentää mahdollisuuksia osallistua täysipainoisesti yhteiskunnan toimintaan.
For example, the majority of jobs in industry andservices already require ICT capabilities for creativity, innovation and entrepreneurship.
Esimerkiksi useimmissa teollisuuden ja palvelualojentöissä vaaditaan jo nyt tieto- ja viestintätekniikankäyttötaitoa luovuuden, innovaatioiden ja yrittäjyyden toteuttamiseen.
Additionally,in just a few years, people without these skills maybe excluded from the benefits of participating ine-government and e-health services.
Lisäksi saattaa käydä niin, että jomuutaman vuoden kuluttua näitä taitoja vailla olevatjäävät paitsi sähköisen hallinnon ja sähköisten tervey-denhuoltopalvelujen tuomistaeduista. eduista.
What is media literacy?
Mitä on medialukutaito?
Media literacy helps citizens, particularly youth, develop the critical thinking and productionskills they need to live in the 21st century media culture.
Medialukutaito auttaa kansalaisia, erityisesti nuoria, kehittämään kriittistä ajattelua ja viestintätaitoja, joita he tarvitsevat 2000-luvun mediakulttuurissa elämiseen.
It is the ability to communicatefluently in all old and new media, as well as to access, analyse and evaluate the powerfulimages, words and sounds that confront us in our daily lives.
Se on kykyä kommunikoidasujuvasti kaikilla vanhoilla ja uusilla viestimillä, sekä vastaanottaa, analysoida ja arvioidavoimakkaita kuvallisia,sanallisia ja ääniviestejä,joita kohtaammepäivittäisessä elämässämme.
This empowering life skill allows us to understand the images and messages of our globalculture.
Tämä yksilön vaikutusmahdollisuuksia lisäävä taito antaa meille kyvyn ymmärtääglobaalin kulttuurimme tuottamia kuvia ja viestejä.
Widespread criticism persists about mass produced images and entertainment, butbecause informed inquiry lies at the heart of media literacy, the evolution of media technologies and the internet enables people to participate fully in a democratic society.
Kuvien ja viihteen massatuotantoakritisoidaan laajasti, mutta koska medialukutaitoon kuuluu olennaisena osana myös kriittinen suhtautuminen, mediatekniikan ja Internetin kehitys antaa ihmisille mahdollisuudenosallistua täysipainoisesti demokraattisen yhteiskunnan toimintaan.
Itoffers them the opportunity to understand the differences between information and advertising, fiction and reality, “virtual” and “real”.
Se antaa heille mahdollisuuden ymmärtää tiedotuksen ja mainonnan, fiktion ja toden, virtuaalisen ja tosimaailman eroja.
Media literacy offers young people the skillsthey need to benefit from new media and to develop creative content.
Medialukutaito antaa nuorille taitoja, joita he tarvitsevat hyötyäkseenuusista medioista ja kehittääkseen niihin itse luovia sisältöjä.
16 projects have been recently launched under the eLearning Initiative with the followingobjectives in mind:
eLearning-aloitteesta on äskettäin käynnistetty 16 hanketta, joilla on seuraavat tavoitteet:
• to analyse media representation and media values in a multimedia context;• to encourage the production and distribution of Media Literacy related content; • to stimulate the use of media in order to improve participation in social and communitylife;• to intensify networking in media education related issues;• to concentrate on the implementation of media literacy initiatives, using a “hands-on”approach to linking the media industry with the education world.
• analysoida mediarepresentaatioita ja media-arvoja multimediaympäristössä• kannustaa medialukutaitoon liittyvän sisällön tuotantoa ja jakelua• edistää medioiden käyttöä yhteiskunnalliseen elämään ja yhteisön toimintaan osallistumisen lisäämiseksi• tiivistää verkottumista mediakoulutukseen liittyvissä asioissa• keskittää medialukutaitoon liittyvien aloitteiden täytäntöönpano ”hands-on”-lähes-tymistavan avulla mediateollisuuden yhdistämiseksi koulutusmaailmaan.
Structural Funds to promote digital literacy
Tietoteknisten taitojen tukeminen rakennerahastoista
Following up on the Lisbon European Council Conclusions and recognising the importanceof the growing digital divide, subsequent Councils called for action to integrate ICT intoeducation and training systems, taking account of the need to ensure economic and socialcohesion.
Lissabonin Eurooppa-neuvosto tunnusti päätelmissään tietoteknisten taitojen kasvavienerojen merkityksen. Neuvoston myöhemmissä kokouksissa onkin vaadittu toimia tieto- javiestintätekniikan integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiintaloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi.
Community action in this area is supported by the Structural Funds programme, which promotes the development and structural adjustment of regions, combats unemployment,facilitates the adaptation of workers, and rural development.
Yhteisön toimia tällä alalla tuetaan rakennerahastoista, joiden tehtävänä on tukea alueiden kehitystä ja rakenteellista sopeuttamista,torjua työttömyyttä,helpottaa työntekijöidensopeutumista ja tukea maaseudun kehittämistä.
Many of the projects promotedigital literacy through elearning and ICT initiatives.
Monissa hankkeissa pyritään parantamaan tietoteknisiä taitoja verkkooppimisen ja tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvien aloitteiden kautta.
The European Regional Development Fund finances Regional Information Society Initiatives aimed at integrating the information society into regional development andemployment policies.
Euroopan aluekehitysrahasto rahoittaa alueellisia tietoyhteiskunta-aloitteita, joidentavoitteena on sisällyttää tietoyhteiskuntaan liittyvät näkökohdat aluekehitykseen ja työllisyyspolitiikkaan.
The European Social Fund, targeted at the unemployed or those living in isolated regionsor deprived areas, promotes the use of IT tools in the framework of social dialogue andsocial inclusion.
Euroopan sosiaalirahasto,jonka kohderyhmänä ovat työttömät sekä syrjäisten tai köyhienalueiden asukkaat, edistää tieto- ja viestintäteknisten välineiden käyttöä sosiaalisenvuoropuhelun ja sosiaalisen osallisuuden lisäämistä koskevien ohjelmiensa ansiosta.
For further details on the use of structural funds to promote digital literacy, please referto the section "European Programmes and Initiatives" on the eLearning Portal:http://elearningeuropa.info
Lisätietoja rakennerahastojen käytöstä tietoteknisten taitojen kohentamisessa löytyy eLearning-portaalista kohdasta ”European Programmes and Initiatives”: http://elearningeuropa.info.
The challenge of new literacies and elearning competencies
Uusien luku- javerkko-oppimistaitojen haasteet
What challenges do they pose?
Millaisia haasteita ne tuovat?
An interview with Tapio Varis, Professor and Chairof Media Education, University of Tampere,Finland, and UNESCO Chair in Global elearning
Haastateltavanaon Tampereen yliopiston mediakasvatuksen professori ja globaalin e-oppimisen Unesco-professori Tapio Varis.
How has the definition of literacy evolved?
Kuinka lukutaidon määritelmä on kehittynyt?
Formidable challenges exist in key areas of ourlives – education, workplace skills and civicengagement.
Kolmella keskeisellä elämänalalla – koulutuksessa,työelämätaidoissa ja yhteiskunnallisessa osallistumisessa – on edessä valtavia haasteita.
Schools must adapt to help studentsdevelop the necessary skills, but most educationalefforts still fall short.
Koulujen onpystyttävä mukautumaan voidakseen auttaa oppilaitaan hankkimaan tarvittavat taidot, mutta tähänasti useimmat opetusalan toimet ovat olleet riittämättömiä.
Many businesses do notunderstand the need to train their employees andthe implications of failing to do so.
Monet yritykset eivät ymmärrä työntekijöiden koulutustarvetta ja sen laiminlyömisenseurauksia.
Most contemporary definitions portray literacy inrelative rather than absolute terms and assumethat there is no single level of skill or knowledgethat qualifies someone as literate, but rather thatthere are multiple levels and kinds of literacy.
Useimmissa nykyisissä määritelmissä lukutaitoakuvataan pikemminkin suhteellisin kuin absoluuttisin mittarein ja oletetaan, että ei ole olemassamitään tiettyätaito- tai tietotasoa, jonka perusteel-la joku voitaisiin määritellä lukutaitoiseksi, vaanpikemminkin on erilaisten lukutaidon osa-alueideneri tasoja.
Teachers, students, employees and citizens mustacquire these new literacies to enhance theirknowledge and critical thinking skills.
Opettajien, oppilaiden, työntekijöiden ja kansalaisten on saavutettava uudenlaisia lukutaidon osaalueita lisätäkseen tietämystään ja kykyään kriittiseen ajatteluun.
Because governments have begun delivering services electronically, they must find ways to makesuch services user-friendly.
Koska viranomaiset ovat alkaneet toteuttaa palvelu-jaan sähköisesti, niiden on pystyttävä toteuttamaanpalvelut käyttäjäystävällisesti.
The public sector andnon-profit organisations must also help citizensuse the tools of the Internet to engage in publicpolicy and community activity.
Julkisen sektorin jayleishyödyllisten järjestöjen on myös autettavakansalaisia käyttämään Internetin tarjoamiavälineitä osallistumisessa politiikkaan ja yhteiskunnalliseen toimintaan.
What are the new literacies?
Mitä ovat uuden lukutaidon osa-alueet?
Technology literacy is the ability to use new mediasuch as the Internet to access and communicateinformation effectively.
Teknologialukutaito on kykyä käyttää uusmediaa,kuten Internetiä, tehokkaaseen tiedonhankintaan javiestintään.
Information literacyis theability to gather, organise and evaluate information, and to form valid opinions based on theresults.
Informaatiolukutaito on kykyä kerätä,järjestää ja arvioida tietoa sekä muodostaa perustel-tuja mielipiteitä tulosten pohjalta.
Media creativityrelates to the capacity toproduce and distribute content to various audiences.
Mediakielitaitomerkitsee kykyä tuottaa ja levittää sisältöä erilaisilleyleisöille.
Global literacyis about understanding theinterdependence among people and nations andhaving the ability to interact and collaborateacross cultures.
Globaali lukutaito merkitsee ihmisten jakansakuntien keskinäisen riippuvuudenymmärtämistä ja kykyä kulttuurien väliseenvuorovaikutukseen ja yhteistyöhön.
Literacy with responsibilityis theability to consider the social consequences ofmedia from the standpoint of safety, privacy andother issues.
Sosiaalinenkompetenssi ja vastuu on kykyä pohtia medianyhteiskunnallisia vaikutuksia turvallisuuden, yksityisyyden ja muiden näkökohtien kannalta.
Focus elearning 4 einclusion
Polttopisteessä
The elearning 4 einclusion project aims to bridge the digital dividethrough reaching out to various groups such as the homeless, the unemployed, refugees, people with disabilities, the elderly and excluded youngsters, enabling them to participate in the information society on an equalbasis.
Comenius- (alkuopetus), Erasmus- (korkeakoulutus), Grundtvig- (aikuiskoulutus),Lingua- (kieltenopetus) ja Minerva- (tieto- ja viestintätekniikan opetuskäyttö) toimintaohjelmienkautta ohjelmasta tuetaan erilaisia toimia yleissivistävän koulutuksen eri aloilla.Tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön yleistyessä sen vaikutus toimintaohjelmien ja aloitteiden toteutukseen on kasvanut senmukaisesti. mukaisesti.
How best ensure that Europeans won’t be leftout of the knowledge society?
Erityisesti Minerva-toimintaohjelmalla pyritään edistämään eurooppalaista yhteistyötätieto- ja viestintätekniikan sekä avoimen ja etäopetuksen alalla.
The elearning 4 einclusion project focuses on finding best practices toassure that elearning systems are best used to create active linksamong people, enabling them to distribute their own culture and lifestylethrough digital media.
Kuinka voidaan parhaiten yhdistääelinikäisen oppimisen perinteiset ja uudet keinot?Kuinka tehokkaita ovat itseohjautuvatai omaehtoinenverkko-opiskelu, virtuaaliluokat ja keskusteluryhmät?Missä vaiheessa kokeilevien jainteraktiivisten oppimismallien kehitys on?
Five observatories are being set up to target professionals charged with building e-inclusion, such as social workers, professors, inclusion experts, web designers, pedagogues, local authoritiesand administrators.
• lisätä opettajien, opiskelijoiden, päätöksentekijöiden ja suuren yleisöntietämystä tieto- ja viestintätekniikan vaikutuksista yleissivistävään koulutukseen sekä edistää sen kriittistä, vastuullista ja tehokasta käyttöä,• varmistaa, että pedagogiset näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon tietoja viestintätekniikan ja multimediapohjaisten tuotteiden ja palvelujen kehittämisessä,• helpottaa tietoja viestintätekniikan opetuskäyttöön liittyvienresurssien, menetelmien ja esimerkkien saatavuutta.
Examples of how einclusion can be fostered through the Internet are :
Tämä koskee etenkininformaatiokeskusten verkottamista, opettajankoulutuslaitoksia, asiantuntijoi-ta ja päätöksentekijöitä yhteisesti kiinnostavilla aloilla.
To benefit from e-learning, we need to answersome questions: What are the learning approaches in the virtual environment?
Uusi oppimiskulttuuri on pikemminkin oppija- kuinopettajakeskeinen, ja siinä tekniikka yhdistyy humanis-tisiin tieteisiin, taiteisiin ja uskontoon.
How best to combine traditional and new ways of lifelong learning?
Uusissa malleissa ja lähestymistavoissa korostetaan uuden löytämistäja keksimistä ja tutkivaa oppimista, ongelma- jayhteisölähtöistä oppimista ja itseohjautuvuutta.
How effective are self-directed or facilitatedweb-based learning, virtual classrooms and discussion formats?
Uusiteknologia ja verkko-oppiminen ovat perinteistälähiopetusta täydentäviä lisävälineitä.
What is the stage of development of experiential and interactive learningmodels?
Uusia monimuotoisia lähestymistapoja voidaan kehittää parantamaanoppimisen laatua ja sisältöä.
The new learning culture is learner rather thanteacher centred and combines technology withhumanities, art and religion. New models andstyles include discovery and investigative learning,problem- and community-based learning, andself-management.
Koska tavoitteena on eurooppalaisen tietoyhteiskunnanja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden saavuttaminen jadigitaalisen kahtiajaon välttäminen, meidän on pyrittävävarmistamaan, että kaikki yhteiskunnanosa-alueet hyötyvät yhtäläisesti tieto- ja viestintätekniikan tuomistatyöllisyys-, koulutus- jakehitysmahdollisuuksista. kehitysmahdollisuuksista.
New technologies and elearning are additional tools to face-to-face traditions.New, blended approaches can be developed toimprove the quality and content of learning.
ELearning 4 E-Inclusion -hankkeen tavoitteena on kaventaa tietoteknisenosaamisen eroja pyrkimällä tavoittamaan eri ryhmiä, kuten asunnottomia, työt-tömiä, pakolaisia, vammaisia, vanhuksia ja syrjäytyneitä nuoria ja lisäämälläheidän mahdollisuuksiaan osallistua tietoyhteiskuntaan tasa-arvoisina.
E nectivity to content, new ways of learning,teacher training, and partnerships based on newsocial interactions inside and beyond schools.
Painopiste on siirtynyt tekniikasta ja kytket- tävyydestä sisältöön, uusiin oppimistapoihin,opettajien koulutukseen ja kumppanuuksiin, jotkaperustuvat uudenlaiseen sosiaaliseen vuorovaikutukseen sekä kouluissa että niiden ulkopuolella.
IPETCCO also pointed out two interesting factorsrelated to the inner school environment and onerelated to what happens externally.
Ensinnäkin mitä enemmän tunteinamitattuna tietoja viestintätekniikkaa käytettiinopetustilanteissa, sitä todennäköisempää olikoulukohtaisten tietoja viestintätekniikkaanperustuvien innovaatioiden syntyminen.
As for theinner factors, the researchers emphasise the levelof teachers’ autonomy.
Toiseksitutkijat havaitsivat tärkeän ulkoisen tekijän: tietoja viestintätekniikan mukanaolon päivittäisessäelämässä.
The more the teachersintroduce new pedagogical practices or media intothe learning process and are free to decide whatthey do in the classroom, the higher the potentialfor innovation.
Niissä maissa, joissa tietoja viestintätekniikka on otettu käyttöön jo varhaisessa vaiheessa, opettajat eivät pidä sitä minään uutuutena ja pystyvät keskittymään paremmin sen tuomiin mahdollisuuksiin opetuksellisten uudistustenvälineenä.
Teachers and students are adapting to the newenvironment and the implications for curricula,training, technical support and organisationalchange.
Opettajatja oppilaatjoutuvatsopeutumaanuuteen ympäristöön ja sen tuomiin vaikutuksiin,jotka kohdistuvat opetussuunnitelmaan, koulutukseen, tekniseen tukeen ja organisaation muutoksiin.
However, the move towards the knowledge society and lifelong learning means teachersmust incorporate new content and services.Students must become more self-reliant as theyprepare to be autonomous, responsible and creative citizens.
Siirtyminen osaamisyhteiskuntaan jaelinikäisen oppimisen merkityksen korostuminenmerkitsevät samalla sitä, että opettajien on omaksuttava uusia sisältöjä ja palveluja. Oppilaiden onoltava entistä omatoimisempia valmistautuessaanitsenäisiksi, vastuullisiksi ja luoviksi kansalaisiksi.
The concepts of teacher as “school leaders” andschools as “learning organisations” open up pedagogical possibilities that bring both opportunitiesand challenges.
IPETCCO kiinnitti huomiota myös kahteen mielenkiintoiseen seikkaan, jotka liittyvät koulujensisäiseen ympäristöön, sekä yhteen seikkaan, jokaliittyy koulun ulkopuolisiin tapahtumiin.
European cooperation is maximising the opportunities as more than 5,000schools have participated in education programmes with promising results.
Mitä enemmän opettajatsoveltavatuusia pedagogisia menetelmiä javälineitä oppimisprosessiin ja voivatvapaastipäättää mitä luokassa tehdään, sitä enemmän onmahdollisuuksia innovaatioihin.
In addition, they point out, “inclusion of ICT as acompulsory subject would provide a favourablesetting for development of ICT-based innovations.The fact that these subjects are currently optionallimits the familiarity of teachers and pupils withthe new technologies.
Näkemykset opettajasta ”oppimisen ohjaajana” jakouluista ”oppimiskeskuksina” avaavat uusia pedagogisia lähestymistapoja, joihin liittyy sekämahdollisuuksia että haasteita.
Making the subjects compulsory would also contribute to equality ofopportunities since it would make the new technologies available to those pupils who otherwisewould not have access to them.
Eurooppalainenyhteistyö auttaa saamaan siitä kaiken hyödyn irti,ja yli 5 000 koulua onkin jo osallistunut opetusalan ohjelmiin lupaavin tuloksin.
Factors fostering innovation
Innovaatioita tukevat tekijät
Teachers’ use of ICT in Greece,Italy, Portugal, Spain and the Netherlands. See:http://www.elearningeuropa.info
Opettajien tieto- ja viestintätekniikankäyttö Kreikassa, Italiassa, Portugalissa,Espanjassa ja Alankomaissa. Katso:http://www.elearningeuropa.info/doc.php?lng=1 & id=1195.
Investigation in Primary Education Teacher's Confidenceand Competence in supportinginnovation primary schools in five countries (Greece, Italy,Portugal, Spain and the Netherlands) April 2001 to June 2002 helped identify some of the key factorsthat can help improve ICT use in schools and foster innovation in pedagogical methodologies.First, the more hours ICT is used in the class room,the more likely the possibility of generating ICTbased school innovations.
Uuden teknologian tehokkaan käytön tiellä onmonenlaisia esteitä, ja yksi suurimmista on asianmukaisen opettajainkoulutuksen puute. Nykyäänkoulutuksessa ei keskitytä pelkästään teknistenvälineiden käyttöön ja tekniseen tietämykseen,vaan enemmänkin innovatiivisiin käytännön opetusmenetelmiin, joissa hyödynnetään monitieteellistä lähestymistapaa.
In countries where ICT hasbeen introduced at and early stage, teachers do
Koska nämä aineet ovat tällä hetkellävalinnaisaineita, tämä rajoittaa opettajien ja oppilaiden mahdollisuuksia tutustua uuteen tekniikkaan.
Is the role of the teacher as the “knowledge authority” in danger?
Onko opettajan asema”tietoauktoriteettina” vaarassa?
Interdependent roles create self-reliant students t is generally recognised that the rolesassumed by teachers are related to the transmission of information, the guidance of stu-
Tämä johtuuyhteistyössä järjestettävien, esimerkiksi kansainvälisten kurssien ja muuntyyppisten jaettujen opetusjärjestelyjen monimutkaisuudesta.
I dents’ actions and the possession of fixed and precise knowledge.
O oppilaiden toiminnan ohjaajana sekä vahvistetun ja täsmällisen tiedon haltijana.
Today, these roles are changing.
Nytnämä roolit ovat muuttumassa.
In this context, learners must become self-reliant,active searchers for relevant information.
Tällaisessa tilanteessa oppilaista on tultavaitsenäisiä, aktiivisia merkityksellisen tiedon etsijöitä.
The roleof a self-reliant student is the corollary to a lessdirected role of the teacher.
Itsenäisen opiskelijan rooli on luonnollistaseurausta opettajan vähemmän ohjaavastaroolista.
This raises the level ofstudents’ responsibility in learning.
Se lisää opiskelijoiden vastuuta omastaoppimisestaan.
The roles of students appear to depend on thepedagogical approach used in classroom, the rolesplayed by the teacher, and the classroom peers.For this reason, students take on the roles ofteacher, collaborator, and co-operator.
Oppilaiden rooli näyttää olevan riippuvainenluokassa käytetystä pedagogisesta toimintatavasta, opettajan omaksumasta roolista ja luokkatovereista. Tällöin oppilaat omaksuvat opettajan,työtoverin ja yhteistyöntekijän roolit.
In most ICT-based learning settings, the role of theteacher as the “knowledge” authority or as transmitter of information is in danger when extensively using sources of information different fromthose provided by the teacher.
Tällaisessa ympäristössä opettajat toimivat enemmänkin oppimiseen opastajina tai omaksuvat oppijan,tutorin, työtoverin, kehittäjän, tutkijan, elinikäisenoppijan ja tiimin jäsenen roolin.Opettajat hyväksyvätsen, että oppilaat saattavat olla parempia tietyilläerikoisaloilla, ja ovat valmiitaoppimaan heiltä ja heidän kanssaan.
In general, students tend to adopt a more active,motivated, deep and self-regulated learning role.Collaborative rather than individual learning tendsto occur.
Yleisesti oppilaat näyttävät omaksuvan entistäaktiivisemman, motivoituneemman, syvällisemmän ja itsenäisemmän oppimisroolin. Oppimisessakorostuu yhteistyö yksilöllisyyden sijaan.
Teachers tend to move from a traditionalrole towards one of a “learning facilitator”.
Opettajatsiirtyvät perinteisestä roolistaan luomaan suotuisaa oppimisympäristöä oppilailleen.
In this environment, teachers act more as learningguides or take on the role of learner, tutor, collaborator, developer, researcher, lifelong trainee andteam member.
Tutorina uusiin rooleihin kuuluu toimiminen mallina,valmentajana sekä oppaana ja valvojana.
It must be noted that these changes tend to berestricted to learning situations that employ ICT-based “open” applications, such as interactiveeducational programmes and the use of Internet.
On syytä huomata, että nämä muutokset näyt-tävätrajoittuvan oppimistilanteisiin, joissakäytetään tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvia”avoimia” sovelluksia, kuten interaktiivisia opetusohjelmia ja Internetiä.