natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first paragraph of Article 3 of Council Directive 80/987/EEC of 20 October 1980 relating to the protection of employees in the event of the insolvency of their employer, as amended by Directive 2002/74/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002, is to be interpreted as meaning that a Member State has the power to exclude compensation granted for unfair dismissal from the payment guarantee of the guarantee institutions pursuant to that provision where they have been recognised by an extrajudicial conciliation settlement and such exclusion, objectively justified, constitutes a measure necessary to avoid abuses within the meaning of Article 10(a) of that directive.
Työntekijöiden suojasta työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa 20.10.1980 annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 23.9.2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/74/EY, 3 artiklan ensimmäistä kohtaa on tulkittava siten, että jäsenvaltio voi jättää sen maksua koskevan takeen ulkopuolelle, josta palkkaturvajärjestelmä tämän säännöksen nojalla vastaa, korvaukset, jotka suoritetaan perusteettoman irtisanomisen johdosta, silloin kun korvaukset on vahvistettu tuomioistuimen ulkopuolisessa sovittelussa laaditulla asiakirjalla ja kun tällainen objektiivisesti perusteltu ulkopuolelle jättäminen on tämän direktiivin 10 artiklan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla tarvittava toimenpide väärinkäytösten estämiseksi.
Case C-507/06
Asia C-507/06
(Entitlement to childcare allowance in Austria — Periods of drawing family benefits in another Member State not taken into account — Regulation (EEC) No 1408/71)
Itävaltalainen lapsenhoitoavustus – Sellaiset perhe-etuuksien saamiskaudet jossakin muussa jäsenvaltiossa, joita ei ole otettu huomioon – Asetus (ETY) N:o 1408/71
Social security for migrant workers — Equal treatment — Childcare allowance(Council Regulation No 1408/71, Art. 3(1))
Siirtotyöläisten sosiaaliturva – Yhdenvertainen kohtelu – Lapsenhoitoavustus(Neuvoston asetuksen N:o 1408/71 3 artiklan 1 kohta)
SUMMARY — CASE C-507/06
TIIVISTELMÄ – ASIA C-507/06
Article 3(1) of Regulation No 1408/71 precludes a Member State from refusing to take into account, for the purposes of granting a family benefit such as childcare allowance, the period during which a comparable benefit was drawn in another Member State as if that period had been completed in its own territory.
Asetuksen N:o 1408/71 3 artiklan 1 kohta on esteenä sille, että jäsenvaltio kieltäytyy lapsenhoitoavustuksen kaltaista perheetuutta myönnettäessä ottamasta huomioon vastaavan etuuden saamiskautta jossakin toisessa jäsenvaltiossa, samalla tavoin kuin jos kyseinen saamiskausi olisi täyttynyt sen omalla alueella.
also all covert forms of discrimination which, through the application of other distinguishing criteria, lead in fact to the same result.
myös kaikki peitellyn syrjinnän muodot, joissa muita erotteluperusteita soveltamalla päädytään tosiasiassa samaan lopputulokseen.
Accordingly, conditions imposed by national law must be regarded as indirectly discriminatory where, although applicable irrespective of nationality, they affect essentially migrant workers or the great majority of those affected are migrant workers, where they are applicable without distinction but can more easily be satisfied by national workers than by migrant workers, or where there is a risk that they may operate to the particular detriment of the latter.
Siten on pidettävä välillisesti syrjivinä sellaisia kansallisessa oikeudessa asetettuja edellytyksiä, jotka siitä huolimatta, että niitä sovelletaan tekemättä eroa kansalaisuuden perusteella, kohdistuvat vaikutuksiltaan kuitenkin olennaisesti taikka suurimmaksi osaksi siirtotyöläisiin, sekä sellaisia erotuksetta sovellettavia edellytyksiä, jotka kotimaiset työntekijät pystyvät siirtotyöläisiä helpommin täyttämään tai jotka saattavat olla erityisesti viimeksi mainituille epäedullisia.
The principle of nondiscrimination, as laid down in Article 39(2) EC and implemented, as far as concerns social security for migrant workers, by Article 3(1) of Regulation No 1408/71, prohibits not only overt discrimination based on the nationality of the beneficiaries of social security schemes but
Syrjintäkiellon periaatteella, sellaisena kuin siitä määrätään EY 39 artiklan 2 kohdassa ja sellaisena kuin se on konkretisoitu siirtotyöläisten sosiaaliturvan alalla edellä mainitussa 3 artiklan 1 kohdassa, kielletään nimittäin paitsi kansalaisuuteen perustuva sosiaaliturvajärjestelmien etuudensaajien avoin syrjintä,
JUDGMENT OF THE COURT (Second Chamber)21 February 2008 *
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (toinen jaosto)
In Case C-507/06,
21 päivänä helmikuuta 2008 *
REFERENCE for a preliminary ruling under Article 234 EC from the Oberlandesgericht Innsbruck (Austria), made by decision of 30 November 2006, received at the Court on 13 December 2006, in the proceedings
Asiassa C-507/06, jossa on kyse EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Oberlandesgericht Innsbruck (Itävalta) on esittänyt 30.11.2006 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 13.12.2006, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
THE COURT (Second Chamber), composed of C.W.A. Timmermans, President of the Chamber, L. Bay Larsen, K. Schiemann (Rapporteur), P. Kūris and C. Toader, Judges,
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (toinen jaosto), toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja C. W. A. Timmermans sekä tuomarit L. Bay Larsen, K. Schiemann (esittelevä tuomari), P. Kūris ja C. Toader,
Advocate General: P. Mengozzi, Registrar: R. Grass, having regard to the written procedure, after considering the observations submitted on behalf of:
TUOMIO 21.2.2008 – ASIA C-507/06 julkisasiamies: P. Mengozzi, kirjaaja: R. Grass, ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn, ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
— Ms Klöppel, by D. Rief,
– M. Klöppel, edustajanaan D. Rief,
— the Austrian Government, by C. Pesendorfer, acting as Agent,
– Itävallan hallitus, asiamiehenään C. Pesendorfer,
— the Commission of the European Communities, by V. Kreuschitz, acting as Agent, having decided, after hearing the Advocate General, to proceed to judgment without an Opinion,
– Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehenään V. Kreuschitz, päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
KLÖPPEL gives the following
KLÖPPEL on antanut seuraavan tuomion
This reference for a preliminary ruling concerns the interpretation of Articles 3 and 72 of Council Regulation (EEC) No 1408/71 of 14 June 1971 on the application of social security schemes to employed persons, to selfemployed persons and to members of their families moving within the Community, as amended and updated by Council Regulation (EC) No 118/97 of 2 December 1996 (OJ 1997 L 28, p.
Ennakkoratkaisupyyntö koskee sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14.6.1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna 2.12.1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 118/97 (EYVL 1997, L 28, s.
1), as amended in turn by Regulation (EC) No 1386/2001 of the European Parliament and of the Council of 5 June 2001 (OJ 2001 L 187, p.
1), ja sellaisena kuin se on muutettuna 5.6.2001 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1386/2001 (EYVL L 187, s.
1) (‘Regulation No 1408/71’), as well as of Article 10a of Council Regulation (EEC) No 574/72 of 21 March 1972 fixing the procedure for implementing Regulation No 1408/71, as amended and updated by Regulation No 118/97, as amended in turn by Commission Regulation (EC) No 410/2002 of 27 February 2002 (OJ 2002 L 62, p.
1; jäljempänä asetus N:o 1408/71), 3 ja 72 artiklan sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21.3.1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna asetuksella N:o 118/97, ja sellaisena kuin se on muutettuna 27.2.2002 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 410/2002 (EYVL L 62, s.
17) (‘Regulation No 574/72’).
17; jäljempänä asetus N:o 574/72), 10 a artiklan tulkintaa.
The reference has been made in the course of proceedings between Ms Klöppel and the Tiroler Gebietskrankenkasse (Tyrol Regional Health Insurance Fund) concerning the duration of the period during which Ms Klöppel is entitled to receive childcare allowance in Austria.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Klöppel ja Tiroler Gebietskrankenkasse ja jossa on kyse sen kauden pituudesta, jonka ajan Klöppel voi saada Itävallassa lapsenhoitoavustusta.
As set out in Article 3 of Regulation No 1408/71, headed ‘Equality of treatment’:
Asetuksen N:o 1408/71 3 artiklassa, jonka otsikko on ”Yhdenvertainen kohtelu”, säädetään seuraavaa:
Subject to the special provisions of this Regulation, persons resident in the territory of one of the Member States to whom this Regulation applies shall be subject to the same obligations and enjoy the same benefits under the legislation of any Member State as the nationals of that State.
Jollei tämän asetuksen erityisistä säännöksistä muuta johdu, jäsenvaltion alueella asuvat henkilöt, joihin tätä asetusta sovelletaan, ovat jäsenvaltion lainsäädännön mukaan samojen velvoitteiden alaisia ja nauttivat samoja etuja kuin tämän valtion kansalaiset.
Article 4 of Regulation No 1408/71, headed ‘Matters covered’, provides:
Asetuksen N:o 1408/71 4 artiklassa, jonka otsikko on ”Asiallinen ulottuvuus”, säädetään seuraavaa:
This Regulation shall apply to all legislation concerning the following branches of social security:
Tätä asetusta sovelletaan kaikkeen lainsäädäntöön, joka koskee seuraavia sosiaaliturvan aloja:
Article 72 of Regulation No 1408/71, headed ‘Aggregation of periods of insurance, employment or self-employment’, provides:
Asetuksen N:o 1408/71 72 artiklassa, jonka otsikko on ”Vakuutus-, työskentely- tai itsenäisen ammatinharjoittamisen kausien yhteenlaskeminen”, säädetään seuraavaa:
‘Where the legislation of a Member State makes acquisition of the right to benefits conditional upon completion of periods of insurance, employment or self-employ-ment, the competent institution of that State shall take into account for this purpose, to the extent necessary, periods of insurance, employment or self-employment completed in any other Member State, as if they were periods completed under the legislation which it administers.’
”Jos jäsenvaltion lainsäädännössä edellytetään etuuksia koskevan oikeuden saamiseksi, että vakuutus-, työskentely- tai itsenäisen ammatinharjoittamisen kaudet ovat täyttyneet, tämän valtion toimivaltainen laitos ottaa huomioon tarpeellisessa määrin vakuutus-, työskentely- tai itsenäisen ammatinharjoittamisen kaudet, jotka ovat täyttyneet toisen jäsenvaltion alueella, niin kuin ne olisivat sen soveltaman lainsäädännön mukaan täyttyneitä kausia.”
Under Article 10a of Regulation No 574/72, headed ‘Rules applicable where an employed or selfemployed person is subject successively to the legislation of several Member States during the same period or part of a period’:
Asetuksen N:o 574/72 10 a artiklassa, jonka otsikko on ”Säännöt, joita sovelletaan, kun saman kauden tai sen osan aikana palkattuun työntekijään tai itsenäiseen ammatinharjoittajaan sovelletaan peräkkäin usean jäsenvaltion lainsäädäntöä”, säädetään seuraavaa:
‘Where an employed or selfemployed person has been subject successively to the legislation of two Member States during the period separating two dates for the payment of family benefits as provided for by the legislation of one or both of the Member States concerned, the following rules shall apply:
”Jos palkattuun työntekijään tai itsenäiseen ammatinharjoittajaan on sovellettu peräkkäin kahden jäsenvaltion lainsäädäntöä aikana, joka erottaa kaksi päivämäärää perhe-etuuksien maksamisessa, siten kuin säädetään yhden tai kummankin kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä, sovelletaan seuraavia sääntöjä: a) perhe-etuudet, joita kysymyksessä oleva henkilö voi hakea sen perusteella, että häneen sovelletaan jokaisen tällaisen valtion lainsäädäntöä, vastaavat päivittäisten
(b) where the family benefits have been provided by an institution during a period when they should have been provided by another institution, there shall be an adjustment of accounts between the said institutions;
Jos näissä lainsäädännöissä ei ole säännöksiä päivittäisistä etuuksista, perheetuudet myönnetään sen ajan pituuden, jona kyseiseen henkilöön on sovellettu kunkin tällaisen jäsenvaltion lainsäädäntöä, suhteessa siihen kauteen nähden, joka on määrätty kyseisessä lainsäädännössä; b) jos perheetuudet on annettu laitoksesta aikana, jona ne olisi tullut antaa toisesta laitoksesta, mainittujen laitosten välillä tehdään tiliselvitys;
Austrian law
Itävallan säännöstö
Paragraph 5 of the Law on childcare allowance (Kinderbetreuungsgeldgesetz) of 8 August 2001 (BGBl.
Lapsenhoitoavustuksesta 8.8.2001 annetun lain (Kinderbetreuungsgeldgesetz; BGBl.
I 103/2001, the ‘KBGG’) provides:
I, 103/2001; jäljempänä KBGG) 5 §:ssä säädetään seuraavaa:
Childcare allowance shall be paid at the most until the child reaches the age of 36 months unless otherwise provided below.
Lapsenhoitoavustusta maksetaan korkeintaan lapsen 36. elinkuukauden loppuun saakka, jos jäljempänä ei muuta säädetä.
If only one parent claims childcare allowance it shall be paid at the most until the child reaches the age of 30 months.
Jos vain toinen vanhemmista hakee lapsenhoitoavustusta, maksetaan sitä korkeintaan lapsen 30. elinkuukauden loppuun saakka.
If the second parent also claims childcare allowance then the duration of entitlement is extended beyond the age of 30 months for such period as the second parent claims childcare allowance, but not later than the date on which the child reaches the age of 36 months.
Jos myös toinen vanhempi hakee lapsenhoitoavustusta, tukiaikaa jatketaan 30. elinkuukauden lopusta sillä ajalla, jolta toinen vanhempi hakee tukea, kuitenkin korkeintaan lapsen 36. elinkuukauden loppuun saakka.
Both parents may take it in turns to draw childcare allowance, in the course of which two changes per child are permitted. …’
Vanhemmat voivat saada lapsenhoitoavustusta vuorotellen. Avustuksen saajaa voi vaihtaa kaksi kertaa lasta kohden. – –”
Ms Klöppel, a German national and a civil servant of the Land of North Rhine-West-phalia, is resident in Austria and is employed as a teacher at a grammar school in Germany.
Saksan kansalainen Malina Klöppel, joka on Nordrhein-Westfalenin osavaltion virkamies, asuu Itävallassa ja on Saksassa sijaitsevan lukion palveluksessa opettajana.
Until 18 August 2004, she was resident in Germany, where, on 11 April 2004, her daughter was born.
Hän asui Saksassa 18.8.2004 saakka, ja hänen tyttärensä syntyi siellä 11.4.2004.
Mr Kraler, an Austrian national and Ms Klöppel’s partner and father of that child, came to live at the home of Ms Klöppel from 1 March 2004 onwards, in order to help her in the period before the birth of the child and to care for the child after her birth.
Itävallan kansalainen Kraler, joka on Klöppelin elinkumppani ja kyseisen lapsen isä, muutti 1.3.2004 asianomaisen kotiin auttaakseen ennen synnytystä ja ottaakseen vastuulleen kyseisen lapsen hoidon hänen syntymänsä jälkeen.
For that purpose, Mr Kraler’s employer, the University of Innsbruck, granted him unpaid leave.
Tätä tarkoitusta varten Kraler sai itävaltalaiselta työnantajaltaan Innsbruckin yliopistolta palkatonta vapaata.
Ms Klöppel, for her part, was granted unpaid full-time leave from 22 July 2004 until 10 April 2007.
Klöppel puolestaan sai kokopäiväistä palkatonta vapaata 22.7.2004–10.4.2007.
Following the birth of their daughter, Ms Klöppel and Mr Kraler, who were at that time residing in Germany, received the child-raising allowance paid in that State, with the allowance actually having being drawn by Mr Kraler, for the period from 11 April 2004 to 11 August 2004.
Tyttärensä syntymän jälkeen Klöppel ja Kraler, jotka tuolloin asuivat Saksassa, saivat kyseisessä jäsenvaltiossa maksettua kotihoidontukea ja Kraler sai kyseistä tukea 11.4.–11.8.2004.
On 18 August 2004, Ms Klöppel and Mr Kraler, together with their child, established themselves in Austria, where Mr Kraler resumed his professional activity.
Klöppel, Kraler ja heidän lapsensa muuttivat 18.8.2004 Itävaltaan, missä Kraler palasi työhönsä.
From that date onwards until 11 October 2006, Ms Klöppel received childcare allowance in Austria.
Klöppel sai itävaltalaista lapsenhoitoavustusta mainitusta ajankohdasta lukien 11.10.2006 saakka.
Her application for payment of that allowance to be extended until 10 April 2007 was rejected by a decision of the Tiroler Gebietskrankenkasse of 3 May 2006.
Tiroler Gebietskrankenkasse hylkäsi 3.5.2006 tekemällään päätöksellä hänen hakemuksensa kyseisen tuen maksamisen jatkamisesta 10.4.2007
JUDGMENT OF 21. 2.
TUOMIO 21.2.2008 – ASIA C-507/06 saakka.
However, Mr Kraler’s drawing of the child-raising allowance in Germany between 11 April 2004 and 11 August 2004 was not taken into account when Ms Klöppel’s entitlement to childcare allowance for a period of 36 months was being examined.
Sitä, että Kraler oli saanut kotihoidontukea Saksassa 11.4.–11.8.2004, ei kuitenkaan otettu huomioon, kun tutkittiin, onko Klöppelillä oikeus lapsenhoitoavustukseen 36 kuukauden ajanjakson aikana.
Ms Klöppel appealed against that decision.
Klöppel nosti kanteen kyseisestä päätöksestä.
The Landesgericht Innsbruck followed the reasoning of the Tiroler Gebietskrankenkasse and dismissed Ms Klöppel’s appeal by holding that the latter was entitled to receive the childcare allowance for a period of 30 months only.
Landesgericht Innsbruck hyväksyi Tiroler Gebietskrankenkassen näkemykset hylätessään Klöppelin kanteen ja katsoi, että Klöppelillä oli oikeus lapsenhoitoavustukseen vain 30 kuukauden aikana.
Ms Klöppel appealed against that decision; it is in those circumstances that the Oberlandesgericht (Higher Regional Court) Innsbruck decided to stay proceedings and to refer to the Court of Justice the following question for a preliminary ruling:
Klöppelin valitettua mainitusta ratkaisusta Oberlandesgericht Innsbruck päätti tässä tilanteessa lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
‘Must Article 72 of Regulation … No 1408/71 …, in conjunction with Article 3 of that regulation and Article 10a of Regulation … No 574/72 …, be interpreted to the effect that periods of drawing family benefits in one Member State (in this case the national child-raising allowance in the Federal Republic of Germany (Bundeserziehungsgeld)) must be treated equally for the purposes of founding an entitlement to draw a comparable benefit in another Member State (in this case childcare allowance in Austria (Kinderbetreuungsgeld)) and, accordingly, must be treated in the same
”Onko – – asetuksen – – N:o 1408/71 – – 72 artiklaa ja mainitun asetuksen 3 artiklaa sekä asetuksen – – N:o 574/72 – – 10 a artiklaa tulkittava niin, että perhe-etuuk-sien saamiskausia jossakin jäsenvaltiossa (tässä tapauksessa Saksan liittotasavallassa kotihoidontukea (Bundeserziehungsgeld)) on käsiteltävä samalla tavoin arvioitaessa oi keutta siihen rinnastettavien etuuksien saamiseen toisessa jäsenvaltiossa (tässä tapauksessa Itävallassa lapsenhoitoavustus (Kinderbetreuungsgeld)) ja että näin ollen
KLÖPPEL way as domestic periods of drawing for the purposes of entitlement in that second Member State, if, during those periods of drawing, both parents are to be regarded as employed persons under Article 1(a)(i) of Regulation No 1408/71?’
KLÖPPEL ne on arvioitaessa tätä oikeutta toisessa jäsenvaltiossa katsottava omiksi saamiskausiksi, kun näiden saamiskausien aikana kumpaakin vanhempaa on pidettävä asetuksen N:o 1408/71 1 artiklan a kohdan i alakohdassa tarkoitettuna palkattuna työntekijänä?”
The Oberlandesgericht Innsbruck observes that, in Ms Klöppel’s case, the reference periods which are taken into consideration as a precondition to entitlement to childcare allowance are assessed differently depending on whether they were completed in Austria or in another Member State.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että Klöppelin tilanteessa lapsenhoitoavustuksen saamisen edellytyksenä olevia kausia arvioidaan eri tavoin sen mukaan, ovatko ne täyttyneet Itävallassa vai jossakin toisessa jäsenvaltiossa.
Accordingly, if Mr Kraler had cared for his child in Austria and had, on that basis, drawn childcare allowance in that Member State, Ms Klöppel would have a right to claim that allowance for a longer period.
Jos Kraler siis olisi hoitanut lastaan Itävallassa ja saanut sillä perusteella lapsenhoitoavustusta kyseisessä jäsenvaltiossa, Klöppelillä olisi oikeus mainittuun avustukseen pidemmältä ajanjaksolta.
It is in this context, and after having found that Ms Klöppel’s case falls within the scope of Regulation No 1408/71, that the Oberlandesgericht Innsbruck asks whether the provisions of that regulation may be interpreted to the effect that periods of drawing family allowances in Germany must be treated in the same way as periods during which comparable allowances are drawn in Austria.
Tässä tilanteessa ja todettuaan, että Klöppelin tilanne kuuluu asetuksen N:o 1408/71 soveltamisalaan, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy, voidaanko mainitun asetuksen säännöksiä tulkita niin, että perhe-etuuksien saamiskaudet Saksassa on rinnastettava vastaavien etuuksien saamiskausiin Itävallassa.
In this respect, first of all, it must be observed — as the Austrian Government submits — that Community law does not limit the power of the Member States to organise their social security schemes and that, in the absence of harmonisation at Community level, it is for the legislation of each Member State to lay down the
Aivan ensimmäiseksi tältä osin on todettava, kuten Itävallan hallitus huomauttaa, että yhteisön oikeudella ei puututa toimivaltaan, joka jäsenvaltioilla on sosiaaliturvajärjestelmiensä järjestämiseksi, ja että yhteisön tasolla suoritetun yhdenmukaistamisen puuttuessa, sosiaalietuuksien myöntämisedellytykset, sosiaalietuuksien määrä ja kesto määritetään kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä.
Accordingly, conditions imposed by national law must be regarded as indirectly discriminatory where, although applicable irrespective of nationality, they affect essentially migrant workers or the great majority of those affected are migrant workers, where they are applicable without distinction but can more easily be satisfied by national workers than by migrant workers, or where there is a risk that they may operate to the particular detriment of the latter (Celozzi, paragraph 24).
Siten on pidettävä välillisesti syrjivinä sellaisia kansallisessa oikeudessa asetettuja edellytyksiä, jotka siitä huolimatta, että niitä sovelletaan tekemättä eroa kansalaisuuden perusteella, kohdistuvat vaikutuksiltaan kuitenkin olennaisesti taikka suurimmaksi osaksi siirtotyöläisiin, sekä sellaisia erotuksetta sovellettavia edellytyksiä, jotka kotimaiset työntekijät pystyvät siirtotyöläisiä helpommin täyttämään tai jotka saattavat olla erityisesti viimeksi mainituille epäedullisia (em. asia Celozzi, tuomion 24 kohta).
The refusal to take into account, for the purposes of granting Ms Klöppel the Austrian childcare allowance, the period during which her partner, Mr Kraler, received a comparable benefit in Germany is likely to lead to such a result, given that, as a general rule, it is workers who are nationals of other Member Sates who, prior to their establishment in Austria, would have received family benefits paid in those other States.
Se, että itävaltalaisen lapsenhoitoavustuksen myöntämiseksi Klöppelille kieltäydytään ottamasta huomioon ajanjaksoa, jonka ajan asianomaisen elinkumppani Kraler on saanut Saksassa vastaavaa etuutta, on omiaan johtamaan mainitunlaiseen lopputulokseen, koska pääsääntöisesti juuri työntekijät, jotka ovat muiden jäsenvaltioiden kansalaisia, ovat saaneet ennen Itävaltaan muuttoaan kyseisissä muissa valtioissa maksettuja perhe-etuuksia.