natgillin/translations-raw huggingface dataset:
How does the European Unionput its employment and social policy into practice?
välistä solidaarisuutta. Tällöin tuloksena on vakaa yhteiskunta ja laajallelevinnyt vauraus.
Not only financialmatters, but alsounemployment andsocial issues are ofcommon interest tothe Member States ofthe European Union
Talousasioiden lisäksityöttömyys- jasosiaaliasiat ovat Euroopan unioninjäsenvaltioiden yhteisiäasioita.
Thanksto what has become known asthe ‘European social model’, peoplein the EU are not left to themercy ofmarket forces.
Euroopan unionin työllisyysja sosiaalipolitiikantoteuttaminen käytännössä
On the contrary, theyhave access to one of the strongestsocial safety netsin the world.
Järjestelmä, joka on tullut tunnetuksi eurooppalaisena yhteiskuntamallina, on varmistanut sen, etteivät EU:nkansalaiset ole jääneet aivan markkinavoimien armoille, sillä heillä onkäytössään yksi maailman parhaistaturvaverkoista.
This isbecause the European Union firmlybelieves that while strong competition between companies is necessaryto improve productivity and growth,strong solidarity between citizens isequally vital to create a stable society and widely shared prosperity.
Tämä turvaverkko onrakennettu siksi, että Euroopan unioni uskoo vakaasti siihen, että voimakas yritysten välinen kilpailu on välttämätöntä tuottavuuden ja kasvunedistämiseksi. Sen vastapainoksi tarvitaan kuitenkin vahvaa kansalaisten
The EU does not deal with Europeanemployment and social policy on itsown, nor does it bear sole responsibility for it. Social policy is a core responsibility of the Member States.
EU ei toteuta Euroopan työllisyys- jasosiaalipolitiikkaa yksin, eikä se olesiitä myöskään yksin vastuussa.Sosiaalipolitiikka kuuluu tärkeänä
The purpose of European integration according to the Treaties: ‘The Community [the EU] shall have asits task […] to promote throughout the Community a harmonious, balanced and sustainable development of economic activities, a high level of employment and of social protection, equality betweenmen and women, sustainable and non-inflationary growth, a high degree of competitiveness andconvergence of economic performance, a high level of protection and improvement of the quality ofthe environment, the raising of the standard of living and quality of life, and economic and socialcohesion and solidarity among Member States’.
Perustamissopimusten mukaan Euroopan integraatiokehityksen tavoite on seuraava: ”Yhteisönpäämääränä on – – edistää taloudellisen toiminnan sopusointuista, tasapainoista ja kestävää kehitystä koko yhteisössä, työllisyyden ja sosiaalisen suojelemisen korkeaa tasoa, miesten ja naistenvälistä tasa-arvoa, kestävää kasvua, joka ei edistä rahan arvon alenemista, edistää hyvää kilpailukykyäja talouden suorituskyvyn korkeaa lähentymisastetta, ympäristönsuojelun korkeaa tasoa ja ympäristönlaadun parantamista, elintason ja elämän laadun nousua sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja yhteisvastuullisuutta jäsenvaltioiden välillä.”
Article 2 of the Treaty establishing the European Community (EC) as amended by the 1997 Amsterdamtreaty.
Euroopan yhteisön perustamissopimus sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksellavuonna 1997.
The EC is, as the ‘first pillar’, a part of the European Union.
Euroopan yhteisö muodostaa Euroopan unionissa ns. ensimmäisen pilarin.
European employment and social policy: a policy for people
Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: politiikkaa ihmisiä varten
more sense. So far, the EU has laiddown only minimum standards andminimum rights.
Toistaiseksi EU on ainoastaan säätänyt vähimmäisnormeista ja-oikeuksista.
Member States cantherefore adopt rules and regulationswhich go further than Europeansocial provisions.
Jäsenvaltiot voivatantaa niiden lisäksi säännöksiä jamääräyksiä, joissa mennään EU-säännöksiä pidemmälle.
The social partners are the tradeunions and the employers’ organisations.
Työmarkkinaosapuolia ovat työnteki-jä- ja työnantajajärjestöt.
Their European umbrella organisations play an important role bycontributing, in line with establishedprocedures, to the shaping and substance of European employment andsocial policy. In 1985 the European Employers’ Confederation (UNICE),the European Trade Union Confederation (ETUC) and the European Centre of Enterprises with Public Participation (CEEP) agreed towork together on a regular basis.
Niiden Euroopan tasolla toimivat kattojärjestöt osallistuvat merkittävissä määrin Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikan muotoiluun ja sisältöön sovittujen menettelytapojen mukaisesti.Vuonna 1985 EY:n teollisuuden jatyönantajain keskusjärjestö UNICE,Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö EAY ja julkisten yritysten Euroopankeskus CEEP tekivät sopimuksensäännöllisestä yhteistyöstä.
Solving Europe’s social problemsrequires the combined input of asmany players as possible, which iswhy European employmentandsocial policy is operated both inconjunction with the Member Statesand in cooperation with associationsand non-governmental organisations(NGOs).
Euroopan sosiaalisten ongelmien ratkaiseminen edellyttää kaikkienmahdollisten tahojen osallistumista.Tämän vuoksi Euroopan työllisyys- jasosiaalipolitiikan toteutukseen osallis-tuvatniin jäsenvaltiot kuin yhteistyökumppaneina toimivat kansalaisjärjestöt ja muut järjestöt.
In the mid-1990s, theseorganisations together formed the‘Platform of European Social NGOs’,which contributes opinions and ideasto European social policy.
Järjestötperustivat 1990-luvun puolivälissä Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumin, joka laatii lausuntojaja kehittää ideoita Euroopan sosiaalipolitiikkaa varten.
NGOs arealso competent and important partners of the EU in implementing socialpolicy measures, and they constitutea vital link between the EU and itscitizens through these contacts,which are often referred to as ‘civildialogue’.
Kansalaisjärjestötovat unionille tärkeitä asiantunteviayhteistyökumppaneita toteutettaessasosiaalipoliittisia toimenpiteitä.Lisäksi kansalaisjärjestöt ovat erittäintärkeä yhdysside unionin ja kansalaisten välillä.
The tasks of employmentand social policy include furtherdevelopment of civil dialogue, andalso of ‘social dialogue’, i.e. negotiations between the social partners at European level.
Sosiaalipolitiikantehtäviin kuuluu kansalaisjärjestöjenkanssa käytävän vuoropuhelun jatyömarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittäminen Euroopan tasolla.
The Agreement on Social Policy from1992 turned trade unions andemployers’ organisations into specialist advisers to the European institutions.
Sosiaalipolitiikasta vuonna 1992tehdyn sopimuksen myötä työnteki-jä- ja työnantajajärjestöistä on tullut Euroopan unionin toimielinten erityisneuvonantajia.
However, itwas the 1997Amsterdam Treaty which made themjointdecision-makers.
Kuitenkin vastavuonna 1997 tehty Amsterdaminsopimus teki niistä päätöksentekoonosallistuvia osapuolia.
When thesocial partners have entered intoagreements, they can now presentthem to the European institutions fortransformation into European law.Employees’ and employers’ organisations have thus assumed greaterimportance in employmentandsocial policy.
Jos työmarkkinaosapuolet tekevät keskenään sopimuksen, ne voivat esittää, että sopimus muunnetaan EU-lainsäädännök-si.
They have become partners —an essential precondition ifpolicy is to meet the challenges ofeconomic and social change in Europe.
Tämän seurauksena työntekijä- jatyönantajajärjestöjen merkitys työllisyys ja sosiaalipolitiikassa on kasvanut.
The main tasks of European social policy are described in Article 136 of the EC Treaty:‘The Community [the EU] and the Member States […] shall have as their objectives the promotion ofemployment, improved living and working conditions, so as to make possible their harmonisationwhile the improvement is being maintained, proper social protection, dialogue between managementand labour, the development of human resources with a view to lasting high employment and thecombating of exclusion’.
Euroopan sosiaalipolitiikan päätehtävät on lueteltu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen136 artiklassa seuraavasti: ”Yhteisön ja jäsenvaltioiden tavoitteena on– – työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen siten, että olojen yhtenäistäminen olisi mahdollista niitäkohennettaessa, riittävä sosiaalinen suojeleminen, työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu, inhimillisten voimavarojen kehittäminen tarkoituksena saavuttaa korkea ja kestävä työllisyystaso ja syrjäytymisen torjuminen.”
United Kingdom Belgium Netherlands Germany Denmark Austria
Yhdistynyt kuningaskunta Belgia
European employment and social policy: a policy for people which, they feel, would put pressureon social systems. In fact, however,there are few grounds for exaggerated fears, since the EU is pursuing apre-accession strategy fosteringapproximation of social rights evenbefore accession.
Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: politiikkaa ihmisiä varten tenkaan ole oikeastaan aihetta: EUtoteuttaa liittymistä valmistelevaastrategiaa, jossa maita kannustetaansaattamaan sosiaaliturvansa lähelle EU-tasoa jo ennen liittymistä.
What about the impactof EU enlargement?
EU:n laajenemisenvaikutukset
The Amsterdam Treatyof 1997 strengthenedthe European effort tocreate new jobs.
Vuonna 1997 tehdyssä Amsterdamin sopimuksessa lisättiin EU:n pyrkimyksiä luodauusia työpaikkoja.
The candidate countries must progressively implement EU rules, including social policy legislation, in orderto be allowed to join.
Ehdokasmaiden on otettava EU-säännökset ja näin ollen myös sosiaalipolitiikkaa koskevat säännöksetasteittain käyttöön jo ennen liittymistään.
The EU is helping the candidate countries tomodernise their social systemsthough ‘accession partnerships’,which include substantial financialsupport from the EU and exchange ofexperience and know-how.
Kumppanuudet sisältävät merkittävää taloudellista tukea EU:lta sekä kokemustenja osaamisen vaihtoa. Ehdokasmaatvoivat jo osallistua esimerkiksi EU:nkoulutusalan ohjelmiin.
EU programmes, on education and trainingfor example, have been opened up toparticipants from these countries.The EU’s pre-accession strategy isthus benefiting the citizens of thefuture Member States and, seen fromthe long-term point of view, the EU’ssocial stability as well.
Näin EU:nliittymistä valmisteleva strategia onhyödyksi tulevien jäsenvaltioidenkansalaisille, ja pitemmällä aikavälilläse samalla edistää EU:n yhteiskunnallista vakautta.
What does the Amsterdam Treaty mean for employmentand social policy?
Amsterdamin sopimuksenvaikutukset työllisyys- jasosiaalipolitiikkaan
The Amsterdam Treaty, which wasagreed upon in 1997 and enteredinto force in May 1999, marked amajor turning point for Europeanemploymentand social policy.
EU:n kansalaiset ovat huolissaan siitä, mitä tapahtuu sosiaaliselleyhteenkuuluvuudelle, jos jäsenvaltioita on paljon nykyistä viittätoistaenemmän.
In Amsterdam, the Heads of State or Government added an entire chapteron employment to the Treaty, and for
Erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joilla on yhteinen raja jonkinehdokasmaan kanssa, ihmiset pelkäävät rajan yli tulevaa työvoimavyöryä, joka rasittaisi sosiaaliturvajärjestelmää. Suureen huoleen ei kui-
The European Union is negotiatingon enlargement with 12 countriesthat have requested EU membership(mostofthe central and east European countries).
Vuonna 1997 tehty ja toukokuussa1999 voimaan tullut Amsterdaminsopimus oli merkittävä käännekohta Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikalle.
Concerned EU citizens mightwell ask what will happen to thesocial coherence of the EU when itconsists of far more Member Statesthan the present 15.
Valtion- ja hallitusten päämiehetsopivat tuolloin erityisen työllisyyttäkäsittelevän osaston lisäämisestä perustamissopimukseen.
Especially inthose Member States which share aborder with a candidate country,people fear a major influx of workers
Lisäksi työllisyyspolitiikka julistettiin ensimmäistäkertaa Euroopan yhteiseksi asiaksi.
Article 125 of the EC Treaty setsout the objectives of the European Employment Strategy: ‘Member States and the Community [the EU] shall […] work towards developing a coordinated strategy foremployment and particularly for promoting a skilled, trained and adaptable workforce and labourmarkets responsive to economic change […]’.
Euroopan työllisyysstrategian tavoite on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 125artiklassailmaistu seuraavasti: ”Jäsenvaltiot ja yhteisö pyrkivät – – edistämään ammattitaitoisen, koulutetun ja mukautumiskykyisen työvoiman sekä talouden muutoksiin reagoivien työmarkkinoiden kehittymistä – –.”
1990s and applied retrospectively tothe United Kingdom.
vaan EU-lainsäädäntöön.
the very first time, declared employ-mentpolicy to be a common European task.
Yhdistynytkuningaskunta soveltaa sosiaalipolitiikkaa koskevaa lainsäädäntöä takautuvasti.
What is the Social Action Programme?
Sosiaalinen toimintaohjelma
The Treaty also introduced a numberof new tasks for European social policy.
Perustamissopimuksessa annettiin Euroopan sosiaalipolitiikalle lisäksimonia uusia tehtäviä.
For example, the EU can now takeaction to combat discrimination or tohelp excluded people find their wayinto society, thus reflecting its commitment to an integrated society.
EU voi nyt esimerkiksi ryhtyä toimenpiteisiinsyrjinnän torjumiseksi tai syrjäytyneiden ihmisten auttamiseksi. Tämäheijastaa unionin sitoutumista osallisuutta edistävän yhteiskunnantavoitteeseen.
In 1993 the Commission launched awide-ranging consultation on thefuture of European social policy.
Komissio käynnisti vuonna 1993 laajan keskustelun Euroopan sosiaalipolitiikan tulevaisuudesta.
Thepurpose of the exercise — which wasdriven forward by the Green and White Papers on social policy in 1993and 1994 — was to develop a broad-ly-based, innovative and forwardlooking approach to European socialpolicy. The result was the mediumterm Social Action Programme,
Tarkoituksena oli saada aikaan laaja-alainen,innovatiivinen ja tulevaisuuteensuuntautuva lähestymistapa Euroopan sosiaalipolitiikan kehittämiseen.Keskustelun perustana olivat komission valmisteluasiakirjat: vuonna1993 julkaistu vihreä kirja ja vuonna1994 julkaistu valkoinen kirja.Prosessin tuloksena syntyi keskipitkän ajan sosiaalinen toimintaohjelma 1995–1997.
Building on the achievements of thefirst programme and the fresh impe-tus provided by the employment process and the Treaty of Amsterdam,the Social Action Programme 19982000 set out a new framework forthe development of European socialpolicy.
Amsterdamin sopimus on merkittävämyös siksi, että siinä työllisyys- jasosiaalipolitiikka on laajennettukoskemaan koko Euroopan unionia.Vielä 1990luvulla suurin osa EU:nsosiaalipoliittisista toimenpiteistäperustui sopimukseen sosiaalipolitii-kasta,joka on liitetty vuonna 1992tehtyyn sopimukseen Euroopan unionista, ja vuonna 1989 valtion- ja hallitusten päämiesten hyväksymääntyöntekijöiden perusoikeuksia koskevaan yhteisön peruskirjaan.Työnte-kijöiden perusoikeuksiksi julistettiintyöturvallisuus, työterveys, koulutussekä naisten ja miesten tasa-arvoinenkohtelu.
Its key aims were to promotean inclusive society and to equipindividuals for the changing world ofwork in an era of globalisation andrapid technological change.
Peruskirja ei ollut kuitenkaan oikeudellisesti sitova asiakirja.Sen sijaan sopimuksella sosiaalipolitiikasta varmistettiin, että EU:lla onmahdollisuus ryhtyä toimenpiteisiinperuskirjaan sisältyvillä sosiaalipolitiikan alueilla.
It drewtogether key lines of action underthree main headings: jobs, skills andmobility, the changing world of workand an inclusive society.
Yhdistynyt kuningaskunta ei kuitenkaan halunnutallekirjoittaa kumpaakaan asiakirjaa.Tämän vuoksi EU:n sosiaalipolitiikkaakoskeva lainsäädäntö oli voimassavain 14 jäsenvaltiossa.
This framework for action on the social policyfront was implemented in tandemwith the European Employment Strategy, adopted in Amsterdam in1997.
Vasta Amsterdamin sopimuksen jälkeen unioninsosiaalipolitiikka kattoi kaikki 15 jäsenvaltiota.
Thefundamental rights for workers proclaimed by the governments includedsafety and health protection at work,training, and equal treatment formen and women.
Seuraava sosiaalinen toimintaohjelma (1998–2000) luotiin jatkamaansiitä, mihin ensimmäisessä toimintaohjelmassa päästiin.
Whereas the Charter was not a legally bindingdocument, the Agreement on Social Policy ensured that the EU was ableto take action in the social fieldscovered by the Charter.
Se sai vielälisäpainoa unionin työllisyysprosessinja Amsterdamin sopimuksen vuoksi.Toimintaohjelmassa luotiin uusi puitekehys Euroopan sosiaalipolitiikankehittämiselle.
However, the United Kingdom signed neither the Charter nor the Agreement on Social Policy.
Päätavoitteiksi asetettiin osallisuutta edistävän yhteiskunnan kehittäminen ja yksilöidenvarustaminen niillä tiedoilla ja taidoilla, joita he tarvitsevat muuttuvassa työmaailmassa globalisaationja nopean teknologisen muutoksenkaudella.
As a result, some EU legislation in the social policy field wasapplicable in only 14 ofthe 15Member States.
Toimintaohjelmassa onyhdistetty tärkeimmät toimintalinjatkolmen pääotsikon alle: 1)työpaikat,ammattitaito ja liikkuvuus, 2)muut-tuva työmaailma sekä 3)osallisuuttaedistävä yhteiskunta.
The Amsterdam Treaty ended this split developmentof EU social policy.
Toimintaohjelmaa on toteutettu Amsterdamissavuonna 1997 hyväksytyn Euroopantyöllisyysstrategian kanssa rinnakkain.
The agreement is now an integralpart of the Treaty, and its provisionsapply withoutdistinction to all Member States.
Sopimus sosiaalipolitiikasta on nytkiinteä osa perustamissopimusta, jasen määräyksiä sovelletaan kaikissajäsenvaltioissa.
All EU citizens cannow rely on the social policy legislation adopted by the EU during the
Kaikki EU:n kansalaiset voivat vedota 1990-luvullaannettuun sosiaalipolitiikkaa koske-
More and better jobs for everyone: the European Employment Strategy young people, older jobseekers,people with disabilities, women, andethnic minorities.
Uusia ja parempia työpaikkoja Euroopantyöllisyysstrategian avulla tömät, nuoret, ikääntyneet työnhakijat, vammaiset, naiset ja etnisiinvähemmistöihin kuuluvat työnhakijat.
The employmentrate for women in Europe is around20 % below the rate for men.
Naisten työllisyysaste on Euroopassa noin 20 prosenttia heikompi kuin miesten.
Fordisabled people it is even lower —some 30 % below the overall European average.
Vammaisten työllisyysaste on sitäkin huonompi: noin30 prosenttia alle keskiarvon.
The EU’s objectiveis therefore not just to ensure thatmore jobs are created in the EU, butalso to provide better opportunitieson the labour market for the population groups which up to now havebeen at a disadvantage.
EU:ntavoitteena on työpaikkojen luonninvarmistamisen lisäksi tarjota tähänsaakka erityisen epäedullisessa asemassa työmarkkinoilla olleille väestöryhmille paremmat mahdollisuudettyöpaikan saamiseen.
At thedawn of the21st century, highunemployment is the most seriouseconomic and social problem fornearly all Member States.
2000-luvun alussa korkea työt-tömyyson lähes kaikkien jäsenvaltioiden vakavin taloudellinen ja sosiaalinen ongelma.
One inevery 10 EU citizens is looking forwork in vain.
Joka kymmenes EU:nkansalainen on vailla työtä.
The employment rate in Europe is61 %, i.e. nearly 10 percentage points below the USand Japan.Although millions of new jobs havebeen created in the EU, millions ofpeople are still unable to find work.And more than half of all jobseekershave been unemployed for over ayear.
Euroopanunionin työllisyysaste on 61 prosenttia, mikä on lähes 10 prosenttiyksikköä alempi kuin Yhdysvalloissa tai Japanissa.
On top of the net shortage ofjobs, some population groups havespecial difficulties on the labourmarket: the long-term unemployed,
Vaikka unioniin on luotumiljoonia uusia työpaikkoja, on yhämiljoonia työnhakijoita, jotka eivätole onnistuneet löytämään työtä.Heistä yli puolet on ollut työttömänäyli vuoden.
Industry 17.8 %
Palvelut39,7 %
Services 39.7 %
Teollisuus17,8 %
Industry 17.7 %
Palvelut54,3 %
Services 54.3 %
Teollisuus17,7 %
Employment by sector:Share of total working age population, 1997.
Työllisyys eri toimialoilla:Osuus kokonaistyöväestöstä vuonna 1997.
The category ‘non-employed‘ comprises unemployed jobseekers and citizens outside thelabour market.
Työttömiinon laskettu työttömät työnhakijat ja työmarkkinoiden ulkopuolella olevatkansalaiset.
If new jobs are to be created, it isimportant to make life simpler forbusinesses.
Jotta uusia työpaikkoja syntyisi, ontärkeää helpottaa yritysten toimintaa.
The intention of the EUcountries is therefore to make iteasier to set up a new business andbecome self-employed, by:
Jäsenvaltioiden tavoitteenaonkin helpottaa yritysten perustamista ja itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymistä seuraavin keinoin:
This refers to the skills of jobseekers.Training, further training, retrainingand good careers advice are themeans by which governments canensure that jobseekers have the skillsand expertise needed by the labourmarket.
Työllistyvyydessä on kyse työnhakijoiden ammattitaidoista. Keinoja,joilla viranomaiset voivat varmistaa,että työnhakijoilla on työmarkkinoiden edellyttämä ammattipätevyys,ovat ammatillinen koulutus, uudelleenkoulutus ja asianmukaiset neuvontapalvelut.
The targets are that:
Tavoitteet ovat seuraavat:
•identifying existing obstacles tothe creation ofsmallandmedium-sized businesses, andmaking any necessary changes;
• Kartoitetaan pienten ja keskisuurten yritysten perustamistanykyään vaikeuttavat tekijät jakorjataan tilanne tarvittavinmuutoksin.
•all young people should be offeredtraining, retraining, employmentor a practical traineeship beforethey have been unemployed forsix months;
• Kaikille nuorille olisi tarjottavamahdollisuus koulutukseen,uudelleenkoulutukseen tai harjoitteluun, ennen kuin he ovatolleet työttöminä kuutta kuukautta pidempään.
• reducing the tax and contributionsburden on labour, especially withregard to low-paid jobs;
• Vähennetään työhön kohdistuvaaverotusta ja sosiaaliturvamaksujaerityisesti matalapalkkaisillaaloilla.
•unemployed adults should be offered a new start, more specifically through further training andcareer guidance, before they havebeen unemployed for 12 months;
• Työttömille aikuisille on tarjottavamahdollisuus aloittaa ura uudelleen täydennyskoulutuksen jaammatinvalinnanohjauksen avulla, ennen kuin työttömyysjakso onjatkunut vuotta pidempään.
•looking at how more jobs can becreated in the social sphere, e.g. inthe voluntary and cooperativesector.
• Selvitetään, miten uusia työpaikkoja voitaisiin luoda osuus- jayhteisötalouden alalla eli vapaa-ehtois- ja osuuskuntatoiminnassa.
• atleastone in five unemployedpeople should have an opportunity to undertake retraining or further training;
• Vähintään joka viidennellä työttömällä on oltava mahdollisuuspäästä uudelleenkoulutukseen taitäydennyskoulutukseen.
• the school drop-out rate should bereduced, and an apprenticeshipsystem should be created or theexisting system improved.
• Koulun keskeyttävien määrää onvähennettävä ja oppisopimusjärjestelmää on parannettava taisellainen on luotava.
Member State governments canachieve these goals only ifemployers’ and employees’ organisations enter into agreements toincrease the number of traineeships,apprenticeships, retraining opportunities and other possibilities foracquiring skills.
Jäsenvaltiot voivat päästä näihintavoitteisiin ainoastaan, jos työnte-kijä- ja työnantajajärjestöt pääsevätsopimukseen harjoittelupaikkojenlisäämisestä, oppisopimusjärjestelmistä, uudelleenkoulutuksesta sekämuista mahdollisuuksista oppiauusia taitoja.
Towards more and better jobs:the four pillars of the European Employment Strategy.
Uusia ja parempia työpaikkoja:Euroopan työllisyysstrategian neljä peruspilaria.
Businesses and employees are underpressure to adapt. They are facedwith new technologies and changing market conditions.
Yrityksiltä ja työntekijöiltä vaaditaan kykyä sopeutua uuteen teknologiaan ja muuttuviin markkinaolosuhteisiin.
This adapta-tion should be facilitated by:
Sopeutumiskykyä voidaanparantaa seuraavin keinoin: