natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Key Competences for Lifelong Learning – A European Framework is an annex of a Recommendation of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 on key competences for lifelong learning that was published in the Official Journal of the European Union on 30 December 2006/L394. (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2006/l_394/l_ 39420061230en00100018.pdf)
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä Internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
For more information, please see: http://ec.europa.eu/education/index_en.html.
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2007 n u l l
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbers or these calls may be billed.
ELINIKÄISEN OPPIMISEN AVAINTAITOJA KOSKEVA EUROOPPALAINEN VIITEKEHYS
More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
© European Communities, 2007Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Pictures: © Shutterstock
Julkaisutoimiston tuottamia myytäviä julkaisuja on saatavilla EU Bookshopissa osoitteessa http://bookshop.europa.eu, jonka kautta voi jättää tilauksen valittuun myyntipisteeseen.Luettelo maailmanlaajuisen myyntiverkostomme jäsenistä on saatavilla faksitse numerosta (352) 2929-42758.
Printed on white chlorine-free paper
Lisätietoja:Euroopan komissio Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto
KEY COMPETENCES FOR LIFELONG LEARNING
ELINIKÄISEN OPPIMISEN AVAINTAIDOT
Lifelong learning has become a necessity for all citizens.
Elinikäisestä oppimisesta on tullut kaikille kansalaisille välttämätöntä.
We need to develop our skills and competences throughout our lives, not only for our personal fulfi l-ment and our ability to actively engage with the society in which we live, but for our ability to be successful in a constantly changing world of work.
Henkilökohtainen kehitys ja kyky osallistua aktiivisesti yhteiskunnan toimintaan samoin kuin menestymisen mahdollisuudet alati muuttuvilla työmarkkinoilla edellyttävät taitojen ja osaamisen kehittämistä läpi elämän.
The knowledge, skills and aptitudes of the European workforce are a major factor in the EU’s innovation, productivity and competitiveness.
Eurooppalaisen työvoiman tieto-, taito- ja valmiustaso ovat EU:n innovointikyvyn, tuottavuuden ja kilpailukyvyn kannalta merkittäviä tekijöitä.
Growing internationalisation, the rapid pace of change, and the continuous roll-out of new technologies mean that Europeans must not only keep their specific job-related skills up-to-date, but also possess the generic competences that will enable them to adapt to change.
Kasvava kansainvälistyminen, nopea muutosvauhti ja uuden teknologian jatkuva markkinoilletulo edellyttävät, että eurooppalaisten on pidettävä työkohtaiset taitonsa ajan tasalla ja heillä on oltava yleisosaamista, jonka turvin he pystyvät mukautumaan muutoksiin.
People’s competences also contribute to their motivation and job satisfaction in the workplace, thereby affecting the quality of their work.
Osaamistaso vaikuttaa myös työmotivaatioon ja -tyy-tyväisyyteen ja siten työn laatuun.
Member of the European Commission responsible for Education, Training, Culture and Youth
Koulutus-, kulttuuri- ja nuorisoasioista vastaava Euroopan komission jäsen
The ways in which we access information and services continue to change.
Tavat, joilla hankimme tietoa ja käytämme palveluja, muuttuvat jatkuvasti.
We need new competences to master a whole new digital world, not only by acquiring technical skills, but also by gaining a deeper understanding of the opportunities, challenges and even ethical questions posed by new technologies.
Tarvitsemme uusia taitoja selviytyäksemme täysin uudenlaisessa digitaalisessa ympäristössa. On sekä hankittava teknisiä taitoja että ymmärrettävä syvällisemmin, mitä mahdollisuuksia, haasteita ja jopa eettisiä ongelmia uudet teknologiat tuovat mukanaan.
society.
miseen tietoon perustuvassa nyky-yhteiskunnassa.
The Member States’ initial education and training systems should support the development of these competences for all young people, and their adult education and training provision should give real opportunities to all adults to learn and maintain these skills and competences.
Jäsenvaltioiden peruskoulutusjärjestelmissä olisi tuettava kaikkia nuoria näiden taitojen kehittämisessä, ja niiden aikuiskoulutustarjonnan olisi annettava kaikille aikuisille todelliset mahdollisuudet näiden taitojen ja osaamisen hankkimiseen ja ylläpitämiseen.
In this climate of rapid change, there is increasing concern about our social cohesion.
Tällaisten nopeiden muutosten keskellä sosiaalinen yhteenkuuluvuus on kasvava huolenaihe.
There is a risk that many Europeans feel left behind and marginalised by globalisation and the digital revolution.
On vaarana, että monet eurooppalaiset tuntevat jäävänsä jälkeen ja syrjään globaalistumisesta ja digitaalivallankumouksesta.
The resulting threat of alienation implies a need to nurture democratic citizenship; it requires people to be informed and concerned about their society and active in it.
Tästä johtuvan vieraantumisen uhka tekee demokraattisen kansalaisuuden vaalimisen tarpeelliseksi: ihmisten on saatava tietoa ja oltava kiinnostuneita yhteiskunnasta ja toimittava siinä aktiivisesti.
The knowledge, skills and aptitudes that everyone needs must change as a result.
Tästä syystä myös niiden tietojen, taitojen ja valmiuksien, jotka kaikilla on oltava, täytyy muuttua.
I am sure that the European Framework for Key Competences will prove to be a useful tool for policymakers, and for education and training providers and learners, in order to make lifelong learning a reality for all.
Olen vakuuttunut, että elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskeva viitekehys osoittautuu sekä poliittisten päättäjien että koulutuksen järjestäjien ja oppijoiden kannalta hyödylliseksi välineeksi, jonka avulla elinikäinen oppiminen saadaan kaikkien ulottuville.
I encourage everyone involved to make the best use of this reference tool, and, alongside the European Commission, to support its dissemina-
Kannustan kaikkia asianosaisia hyödyntä- mään tätä välinettä mahdollisimman tehokkaasti ja mään tätä välinettä mahdollisimman tehokkaasti ja tukemaan yhdessä Euroopan komission kanssa sen tukemaan yhdessä Euroopan komission kanssa sen levittämistä ja käyttöä.
It is against this back-drop that the Council and the European Parliament adopted, at the end of 2006, a European Framework for Key Competences for tion and take-up.
levittämistä ja käyttöä.
Lifelong Learning1. The Framework identifies and defines, for the first time at the European level,
Mainituista syistä neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät vuoden 2006 lopulla elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevan eurooppalaisen viitekehyksen.
Ján Figel’ the key competences that citizens require for their personal fulfilment, social inclusion, active citizenship and employability in our knowledge-based
Viitekehyksessä yksilöidään ja määritellään ensimmäistä kertaa Euroopan tasolla ne avaintaidot, joita kansalaiset tarvitsevat henkilökohtaisen kehityksensä, sosiaalisen osallisuutensa, aktiivisen kansalaisuutensa ja työllistettävyytensä varmista-
1 Recommendation of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 on key competences for lifelong learning.
1 Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, elinikäisen oppimisen avaintaidoista.
Official Journal of the European Union L394. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2006/l_394/l_39420061230en00100018.pdf
Euroopan unionin virallinen lehti L394. http://eur - l e x . eu r o p a . eu / L e x U r i Se r v / s i t e / f i /oj/2006/l_394/l_39420061230fi 00100018.pdf
Key competences
Avaintaidot
1) identify and define the key competences necessary for personal fulfilment, active citizenship, social cohesion and employability in a knowledge society;
1) yksilöidä ja määritellä avaintaidot, joita tarvitaan henkilökohtaisen onnistumisen tunteeseen, aktiiviseen kansalaisuuteen, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja työllistyvyyteen tietoyhteiskunnassa;
Education in its dual role, both social and economic, has a key role to play in ensuring that Europe’s citizens acquire the key competences needed to enable them to adapt flexibly to such changes.
Koulutuksella on sekä sosiaalisessa että taloudellisessa mielessä tärkeä merkitys sen varmistamisessa, että Euroopan kansalaiset saavat tarvittavat avaintaidot, joiden avulla he voivat mukautua joustavasti tällaisiin muutoksiin.
2) support Member States’ work in ensuring that by the end of initial education and training young people have developed the key competences to a level that equips them for adult life and which forms a basis for further learning and working life, and that adults are able to develop and update their key competences throughout their lives;
2) tukea jäsenvaltioiden toimia, joilla varmistetaan, että yleissivistävän ja ammatillisen peruskoulutuksen päättymiseen mennessä nuorilla on sellaiset avaintaidot, jotka antavat heille valmiudet aikuiselämään, ja jotka luovat perustan jatko-opinnoille ja työelämälle, ja että aikuiset voivat kehittää ja päivittää avaintaitojaan koko elämänsä ajan;
3) provide a European-level reference tool for policymakers, education providers, employers, and learners themselves to facilitate national- and European-level efforts towards commonly agreed objectives;
3) antaa poliittisille päättäjille, koulutuksen tarjoajille, työnantajille ja oppijoille itselleen Euroopan tason vertailuväline helpottamaan kansallisia ja Euroopan tason toimia, joilla pyritään saavuttamaan yhdessä sovitut tavoitteet;
Examples of such groups include people with low basic skills, in particular with low literacy, early school-leavers, the long-term unemployed and those returning to work after a period of extended leave, older people, migrants, and people with disabilities.
Esimerkkejä tällaisista ryhmistä ovat henkilöt, joiden perustaidot, erityisesti lukutaito, ovat heikot, koulunsa keskeyttäneet, pitkäaikaistyöttömät, pitkältä vapaalta työhön palanneet, ikääntyneet, maahanmuuttajat ja vammaiset.
4) provide a framework for further action at Community level both within the Education and Training 2010 work programme and within the Community Education and Training Programmes.
4) antaa puitteet sekä Koulutus 2010 -työohjelman että yhteisön koulutusohjelmien yhteydessä toteutettaville yhteisötason jatkotoimille.
There are a number of themes that are applied throughout the Reference Framework: critical thinking, creativity, initiative, problem-solving, risk assessment, decision-taking, and constructive management of feelings play a role in all eight key competences.
Viitekehyksessä sovelletaan tiettyjä teemoja, jotka ovat tärkeitä kaikissa kahdeksassa avaintaidossa: kriittinen ajattelu, luovuus, aloitteellisuus, ongelmanratkaisu, riskinarviointi, päätöksenteko ja tunteiden rakentava hallinta.
The Reference Framework sets out eight key competences: 1) Communication in the mother tongue; 2) Communication in foreign languages; 3) Mathematical competence and basic competences in science and technology; 4) Digital competence; 5) Learning to learn; 6) Social and civic competences; 7) Sense of initiative and entrepreneurship; 8) Cultural awareness and expression.
Tämä viitekehys sisältää kahdeksan avaintaitoa: 1) viestintä äidinkielellä;2) viestintä vierailla kielillä;3) matemaattinen osaaminen ja perusosaaminen luonnontieteiden ja tekniikan aloilla;4) digitaaliset taidot;5) oppimistaidot;6) sosiaaliset ja kansalaistaidot;7) aloitekyky ja yrittäjyys; ja8) tietoisuus kulttuurista ja kulttuurin ilmaisumuodot.
Communication in the mother tongue (1)
Viestintä äidinkielellä (1)
Definition: nition:
Määritelmä:
Communicative competence results from the acquisition of the mother tongue, which is intrinsically linked to the development of an individual’s cognitive ability to interpret the world and relate to others.
Viestintäkyky on tulosta äidinkielen oppimisesta, mikä liittyy kiinteästi yksilön kognitiivisen kyvyn kehittymiseen suhteessa maailman tulkitsemiseen ja muiden kanssa tapahtuvaan vuorovaikutukseen.
It includes an awareness of the main types of verbal interaction, a range of literary and non-literary texts, the main features of different styles and registers of language, and the variability of language and communication in different contexts.
Siihen kuuluu tietoisuus verbaalisen vuorovaikutuksen päätyypeistä, tietyistä kauno-kirjallisista ja muista teksteistä, kielen tyylien ja rekistereiden pääpiirteistä, kielen vaihtelevuudesta ja viestinnästä eri tilanteissa.
This competence also includes the abilities to distinguish and use different types of texts, to search for, collect and process information, to use aids, and to formulate and express one’s oral and written arguments in a convincing way appropriate to the context.
Tämä taito sisältää myös valmiudet erottaa ja käyttää erityyppisiä tekstejä, etsiä, kerätä ja käsitellä tietoa, käyttää apuvälineitä sekä muodostaa ja ilmaista omia argumentteja suullisessa sekä kirjallisessa muodossa vakuuttavasti ja tilanteeseen sopivalla tavalla.
(1) In the context of Europe’s multicultural and multilingual societies, it is recognised that the mother tongue may not in all cases be an official language of the Member State, and that ability to communicate in an official language is a pre-condition for ensuring full participation of the individual in society.
(1) Euroopan monikulttuurisissa ja -kielisissä yhteiskunnissa on tunnettua, että äidinkieli ei aina ole jäsenvaltion virallinen kieli ja että kyky kommunikoida virallisella kielellä on edellytyksenä sille, että yksilö voi osallistua täysimääräisesti yhteiskuntaelämään.
Communication in foreign languages (2)
Viestintä vierailla kielillä (2)
Essential skills for communication in foreign languages consist of the ability to understand spoken messages, to initiate, sustain and conclude conversations and to read, understand and produce texts appropriate to the individual’s needs.
Olennaisiin vieraiden kielten kommunikointitaitoihin kuuluu kyky ymmärtää puhuttua kieltä sekä aloittaa keskustelu, pitää sitä yllä ja päättää se samoin kuin lukea, ymmärtää ja tuottaa omiin tarpeisiin soveltuvia tekstejä.
Communication in foreign languages broadly shares the main skill dimensions of communication in the mother tongue: it is based on the ability to understand, express and interpret concepts, thoughts, feelings, facts and opinions in both oral and written form (listening, speaking, reading and writing) in an appropriate range of societal and cultural contexts (in education and training, work, home and leisure) according to one’s wants or needs.
Vierailla kielillä tapahtuvalla viestinnällä on pääosin samat ominaisuudet kuin äidinkielisellä viestinnällä. Se perustuu kykyyn ymmärtää, ilmaista ja tulkita käsitteitä, ajatuksia, tunteita, faktoja ja mielipiteitä sekä suullisesti että kirjallisesti (kuullun ymmärtäminen, puhuminen, lukeminen ja kirjoittaminen) erilaisissa sosiaaliseen elämään ja kulttuuriin liittyvissä tilanteissa (koulutuksessa, työssä, kotona ja vapaaaikana) yksilön omien toiveiden ja tarpeiden mukaan.
An individual’s level of proficiency will vary between the four dimensions (listening, speaking, reading and writing) and between the different languages, and according to that individual’s social and cultural background, environment, needs and/or interests.
Yksilön suoritustaso vaihtelee kielen neljän osa-alueen (kuunteleminen, puhuminen, lukeminen ja kirjoittaminen) ja eri kielten välillä samoin kuin asianomaisen henkilön sosiaalisen ja kulttuurisen taustan, ympäristön, tarpeiden ja/tai kiinnostuksen kohteiden mukaan.
(2) It is important to recognise that many Europeans live in bilingual or multilingual families and communities, and that the official language of the country in which they live may not be their mother tongue.
(2) On tärkeää tunnustaa, että monet eurooppalaiset elävät kaksi- tai monikielisissä perheissä ja yhteisöissä ja että heidän asuinvaltionsa virallinen kieli ei välttämättä ole heidän äidinkielensä.
Mathematical competence and basic competences in science and technology
Matemaattinen osaaminen ja perusosaa- minen luonnontieteiden ja tekniikan aloilla
Mathematical competence is the ability to
Matemaattisilla taidoilla tarkoitetaan ky-
Competence in science refers to the ability
Luonnontieteisiin liittyvään osaamiseen kuu-
B develop and apply mathematical thinking and willingness to use the body of knowl- edge and methodology employed to explain the natural world, in order to identify questions and to draw evidence-based conclusions.
B kyä kehittää ja soveltaa matemaattista luu kyky ja halu käyttää luonnonilmiöiden ajattelua arkipäivän laskutehtävien ratkaisemiseksi.
Competence in technology is viewed as the application of that knowledge and methodology in response to perceived human wants or needs.
Hyvään laskutaitoon perustuen pääpaino on prosessissa ja toiminnassa sekä tiedossa.
Competence in science and technology involves an understanding of the changes caused by human activity and responsibility as an individual citizen.
Matemaattisiin taitoihin kuuluu — vaihtelevissa määrin — kyky ja halu käyttää matemaattisia ajattelutapoja (loogista ja avaruudellista ajattelua) ja esittämismuotoja (kaavoja, malleja, konstruktioita, kuvioita, kaavioita).
in order to solve a range of problems in everyday situations.
selittämisessä hyödynnettävää tietoa ja menetelmiä kysymysten yksilöintiä ja näyttöön perustuvien päätelmien tekemistä varten.
Building on a sound mastery of numeracy, the emphasis is on process and activity, as well as knowledge.
Tekniikkaan liittyvällä osaamisella tarkoitetaan teknisen tiedon ja menetelmien soveltamista yksilön toiveita ja tarpeita vastaavalla tavalla.
Mathematical competence involves, to different degrees, the ability and willingness to use mathematical modes of thought (logical and spatial thinking) and presentation (formulas, models, constructs, graphs, charts).
Luonnontieteisiin ja tekniikkaan liittyvään osaamiseen kuuluu ihmisen toiminnasta johtuvien muutosten ymmärtäminen ja vastuunotto yksityisenä kansalaisena.
For science and technology, essential knowledge comprises the basic principles of the natural world, fundamental scientific concepts, principles and methods, technology and technological products and processes, as well as an understanding of the impact of science and technology on the natural world.
Luonnontieteiden ja tekniikan osalta olennaisiin tietoihin kuuluvat luonnon perusperiaatteet, tieteelliset peruskäsit-teet, -periaatteet ja -menetelmät sekä tekniikka ja tekniset tuotteet ja prosessit samoin kuin ymmärtämys, joka koskee tieteen ja tekniikan vaikutuksia maailmaan.
These competences should enable individuals to better understand the advances, limitations and risks of scientific theories, applications and technology in societies at large (in relation to decisionmaking, values, moral questions, culture, etc.).
Näiden taitojen avulla yksilöiden pitäisi pystyä ymmärtämään paremmin tieteellisten teorioiden ja sovellusten sekä tekniikan hyödyt, rajoitukset ja riskit yhteiskunnassa yleensä (suhteessa esimerkiksi päätöksentekoon, arvoihin, moraalikysymyksiin ja kulttuuriin).
Individuals should also be able to recognise the essential features of scien-tifi c inquiry and have the ability to communicate the conclusions and reasoning that led to them.
Myönteinen asenne matematiikkaan perustuu totuuden kunnioittamiseen ja haluun etsiä syitä ja arvioida niiden
A positive attitude in mathematics is based on the respect of truth and willingness to look for reasons and to assess their validity.
Taitoihin kuuluu kyky käyttää ja käsitellä teknisiä välineitä ja koneita sekä tieteellistä tietoa tavoitteen saavuttamiseksi tai näyttöön perustuvan päätöksen tai päätelmän tekemiseksi.
Competence includes an attitude of critical appreciation and curiosity, an interest in ethical issues and respect for both safety and sustainability, in particular as regards scientific and technological progress in relation to oneself, family, community and global issues.
Yksilöiden pitäisi lisäksi kyetä tunnistamaan tieteellisen kysymyksenasettelun olennaiset piirteet ja osata selostaa päättelyketju ja sen tuloksena tehdyt päätelmät.
Digital competence involves the confi -dent and critical use of Information Society Technology (IST) for work, leisure and communication.
Digitaalisiin taitoihin kuuluu tietoyhteiskunnan teknologian hallinta ja kriittinen käyttö työssä, vapaa-aikana ja viestinnässä.
This includes main computer applications such as word processing, spreadsheets, databases, information storage and management, and an understanding of the opportunities and potential risks of the Internet and communication via electronic media (email, network tools) for work, leisure, information sharing and collaborative networking, learning and research.
Näihin kuuluvat tärkeimmät tietokonesovellukset, kuten tekstinkäsittely, taulukot, tietokannat, tiedon tallennus ja hallinta sekä Internetin ja elektronisten välineiden (sähköpostin, verkkotyökalujen) käytön tarjoamien mahdollisuuksien ja mahdollisten riskien ymmärtäminen työssä, vapaa-aikana, tiedonvälityksessä ja yhteistyöverkkoja käytettäessä, opinnoissa ja tutkimustyössä.
Individuals should have skills to use tools to produce, present and understand complex information and the ability to access, search and use Internet-based services.
Yksilöillä olisi oltava sellaiset välineiden käyttötaidot, joiden avulla he kykenevät tuottamaan, esittämään ja ymmärtämään monimutkaista tietoa sekä saamaan käyttöönsä, hakemaan ja käyttämään Internetpohjaisia palveluja.
Use of IST requires a critical and refl ec-tive attitude towards available information and a responsible use of the interactive media. An interest in engaging in communities and networks for cultural, social communities and networks for cultural, social and/or and/or professional professional purposes purposes also also supports supports this competence.
Tietoyhteiskunnan teknologian teknologian käyt- käyt- täminen täminen edellyttää edellyttää kriittistä kriittistä ja ja harkit- harkit- sevaa sevaa asennetta asennetta saatavilla saatavilla olevaan olevaan tietoon ja interaktiivisten välineiden vastuullista tietoon ja interaktiivisten välineiden vastuullista käyttöä.
this competence.
käyttöä.
Learning to learn skills require firstly the acquisition of the fundamental basic skills such as literacy, numeracy and ICT skills that are necessary for further learning.
Oppimistaidoilla — oppimaan oppimisella — tarkoitetaan kykyä opiskella sinnikkäästi ja tavoitteellisesti sekä kykyä organisoida oma oppimisensa muun muassa tehokkaan ajankäytön ja tiedon käsittelyn avulla sekä yksilönä että ryhmässä.
Building on these skills, an individual should be able to access, gain, process and assimilate new knowledge and skills.
Tämä avaintaito käsittää myös tietoisuuden omista oppimisprosesseista ja -tarpeista sekä kyvyn kartoittaa tarjolla olevia mahdollisuuksia ja selviytyä esteistä, jotta oppiminen olisi tuloksellista.
This requires effective management of one’s learning, career and work patterns, and, in particular, the ability to persevere with learning, to concentrate for extended periods and to reflect critically on the purposes and aims of learning.
Tämä avaintaito tarkoittaa uusien tietojen ja taitojen hankkimista, käsittelemistä ja sisäistämistä sekä ohjaukseen hakeutumista ja sen hyödyntämistä.
Individuals should be able to dedicate time to learning autonomously and with self-discipline, but also to work collaboratively as part of the learning process, draw the benefits from a heterogeneous group, and to share what they have learnt.
Oppimistaito tarkoittaa myös sitä, että oppija käyttää oppimisen perustana aiemmin opittuja asioita ja elämänkokemustaan ja voi käyttää ja soveltaa tietoja ja taitoja eri yhteyksissä — kotona, työssä ja koulutuksessa.