natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Turning to debt instruments, cross-borderflows were of a similar magnitude in 2003 and2004, amounting to roughly 200 billion onboth the asset and the liability sides.
Vuoden 2004 kolmen ensimmäisen neljänneksen kumulatiivisten tietojen perusteella euroalueelta vietiin pääomaa nettomääräisesti suorina sijoituksina useimpiin tärkeimpiin kauppakumppanimaihin lukuun ottamatta Yhdysvaltoja ja Sveitsiä.
On theliability side, the low level of euro area shortterm interest rates did not encourage foreigninvestment in euro area money marketinstruments, with non-residents investingalmost exclusively in euro area bonds and notesin 2004.
Euroalueelta tehtiin suoriasijoituksia eniten Isoon-Britanniaan ja Yhdysvaltoihin.
This may have been linked toanticipation of possible capital losses as aresult of expected higher longterm interestrates in the United States. Indeed, euro area
Nämä myös olivat tärkeimmät euroalueelle investoineet maat.
3ECONOMIC AND MONETARYDEVELOPMENTSINNON-EURO AREAEU MEMBERSTATES
3 EUROALUEEN ULKOPUOLISTEN EU:N JÄSEN-VALTIOIDEN REAALI- JA RAHATALOUDEN KEHITYS
ECONOMIC ACTIVITYReal GDP growth in the noneuro area EUMember States was relatively strong in 2004and generally exceeded the euro area average(see Table 6).
TALOUDELLINEN TOIMELIAISUUSEuroalueen ulkopuolisten EU-maiden BKT:nmäärän kasvu oli verrattain voimakasta vuonna2004 ja yleisesti nopeampaa kuin euroalueellakeskimäärin (ks. taulukko 6).
Output growth was highest in the Baltic States and Poland, the countries with thelowest level of GDP per capita in the EU.
Tuotannon kasvuoli nopeinta Baltian maissa ja Puolassa eli niissä maissa, joiden asukasta kohden laskettu BKT on EU-maiden alhaisin.
At theother end of the scale, it was lowest in Denmarkand Malta, although real GDP growth started torecover in these countries from the subduedrates that prevailed in 2003.
Toisaalta tuotannon kasvu oli hitainta Tanskassa ja Maltalla,vaikka maiden BKT:n määrän kasvuvauhti alkoi elpyä oltuaan vaimea vuonna 2003.
private consumption growth was sustained bythe strong performance of the labour marketand growth in housing wealth.
rajusta noususta ja työmarkkinoiden kohenemisesta.
In a number ofnon-euro area EU Member States, especially inthe Baltic States and Hungary, householdspending was also backed by high and, insome cases, increasing credit growth to theprivate sector.
Isossa-Britanniassa yksityisen kulutuksen kasvua ylläpiti työmarkkinoiden vahvakehitys ja asuntovarallisuuden kasvu.
In addition, in most of thenew Member States, price rise expectationsstemming from changes in taxation andregulated prices related to EU accessionstimulated consumption spending in the firsthalf of 2004.
Useissaeuroalueen ulkopuolisissa EU-maissa, erityisesti Baltian maissa ja Unkarissa, kotitalouksien kulutusta tuki myös yksityiselle sektorillemyönnettyjen luottojen nopea kasvuvauhti,joka joissakin maissa nopeutui entisestään.Hintojen korotuksia koskevat odotukset, jotkajohtuivat EU:hun liittymistä edeltäneistä verotuksen ja hallinnollisesti määräytyvien hintojen muutoksista, lisäsivät kulutuskysyntääuseimmissa uusissa EU-maissa vuoden 2004alkupuoliskolla.
Finally, in some countries, thefiscal stance remained relatively loose.
Finanssipolitiikan linja olijoissain maissa verrattain löysä.
Domestic demand was the main contributor toreal GDP growth in 2004 in many noneuro area EU Member States.
Vuonna 2004 monien euroalueen ulkopuolisten EU-maiden BKT:n määrän kasvua vauhdittierityisesti kotimainen kysyntä.
In particular, gross fixedcapital formation was the key driver of outputgrowth.
Tuotannon kasvua siivitti erityisesti kiinteän pääoman bruttomuodostus.
Growing industrial confidence, a highdegree of capital utilisation and an improveddemand outlook contributed to the recovery ininvestment in many of the new Member States,Denmark and Sweden.
Teollisuuden luottamuksen kasvu,pääoman tehokas käyttö sekä kysyntänäkymienkoheneminen vaikuttivat osaltaan investointien elpymiseen useissa uusissa EU-maissa sekä Tanskassa ja Ruotsissa.
In many of the new Member States, particularly in the Baltic States, the robustness of domestic demand alsoreflected the significant growth in privateconsumption, which was supported by gainsin real disposable income associated withvigorous wage increases and improvements inthe labour market. In the United Kingdom,
Kotimaisen kysynnänvahvuuteen vaikutti useissa uusissa EU-maissa– erityisesti Baltian maissa – myös yksityisenkulutuksen huomattava kasvu. Yksityisen kulutuksen kasvua tuki käytettävissä olevien reaalitulojen kasvu, joka oli seurausta palkkojen
Turning to external demand, the contribution ofnet exports to real GDP growth variedsignificantly across the noneuro area EUMember States.
Tarkasteltaessa ulkoista kysyntää nähdään,että nettoviennin vaikutus BKT:n kasvuunvaihteli huomattavasti euroalueen ulkopuolisten EU-maiden välillä.
While external demandsignificantly supported output growth in Poland and Sweden, it acted as a drag ongrowth in most of the new Member States andthe United Kingdom.
Ulkomainen kysyntätuki tuotannon kasvua huomattavasti Puolassaja Ruotsissa, mutta jarrutti kasvua useimmissauusissa EU-maissa ja Isossa-Britanniassa.
Despite this, it isimportant to note that export and import growthremained relatively strong in 2004, especiallyin the new Member States.
Onkuitenkin tärkeätä huomata, että tästä huolimatta viennin ja tuonnin kasvu jatkui verrattain
Table 6 Real GDP growth in the noneuro area EU Member States and the euro area
Taulukko6.BKT:n määrän kasvu euroalueen ulkopuolisissa EU-maissa ja euroalueella
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 1)EU13 2)
Tšekki Tanska Viro Kypros Latvia Liettua Unkari Malta Puola Slovenia Slovakia Ruotsi Iso-Britannia
Source: Eurostat.Note: Quarterly figures are seasonally adjusted for the Czech Republic and seasonally and working day-adjusted for the United Kingdom.1) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.2) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
Ison-Britannian vastaavat luvut on puhdistettu kausivaihtelusta jakorjattu työpäivien lukumäärällä.1) EU10-aggregaatti käsittää 10 uutta jäsenvaltiota.2) EU13-aggregaatti käsittää 13 euroalueen ulkopuolista EU-maata.
by higher demand in trading partner countriesand by further gains in productivity.
Maiden liityttyä Euroopan unioniinerityisesti tavarakauppaa ja palveluiden kauppaa vauhdittivat kaupan esteiden purku, kysynnän kasvu kauppakumppanimaissa ja tuottavuuden koheneminen.
Hungary and Slovakia, annual HICP inflationrates were almost three times higher than theeuro area average.
Latvian, Unkarin ja Slovakian vuotuinen YKHI-inflaatiovauhti oli lähes kolme kertaanopeampi kuin euroalueella keskimäärin.
As a result of the recovery in economicactivity, sizeable foreign direct investmentinflows received in the last few years andongoing structural reform, the labour marketsituation gradually improved in most non-euroarea EU Member States throughout 2004,particularly in the Baltic States.
Työmarkkinat kohentuivat vähitellen useimmissa euroalueen ulkopuolisissa EU-maissa –erityisesti Baltian maissa – koko vuonna 2004.Tähän vaikuttivat taloudellisen toimeliaisuuden elpyminen, ulkomaisiin suoriin sijoituksiin liittyvä huomattava pääomantuonti parinaviime vuonna sekä meneillään olevat rakenteelliset uudistukset.
Employmentgrowth, however, tended to be rather subduedin most of the new Member States, due toearlier increases in wage costs in somecountries and a structural skill mismatchbetween labour supply and demand.
Useimmissa uusissa EU-maissa työllisyyden kasvu oli kuitenkin yleensä melko vaimeaa, mikä johtuu palkkakustannusten aiemmasta noususta joissain maissasekä siitä, että työmarkkinoiden kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa työmarkkinoiden rakenteellisten, ammattitaitoisen työvoiman saatavuuteen liittyvien ongelmien vuoksi.
In severalcountries, especially Poland and Slovakia,unemployment rates remained very high. In the United Kingdom the labour market was tighter.
Useissamaissa, erityisesti Puolassa ja Slovakiassa,työttömyysaste pysytteli erittäin korkeana.Isossa-Britanniassa työmarkkinat kiristyivät.
Most of the new Member States recordedhigher HICP inflation rates in 2004 comparedwith 2003 (see Table 7).
Useimpien uusien EU-maiden YKHI-inflaatio-vauhti oli vuonna 2004 nopeampi kuin vuonna2003 (ks. taulukko 7).
The strongest increasein inflation was observed in the Czech Republic, Latvia, Lithuania, Hungary and Poland.
Inflaatiovauhdin nopeutuminen oli voimakkainta Tšekissä, Latviassa,Liettuassa, Unkarissa ja Puolassa.
In some noneuro area EU Member States, however, average inflation ratesdeclined in 2004.
Joissain euroalueen ulkopuolisissa EU-maissa keskimääräinen inflaatiovauhti kuitenkin hidastui vuonna 2004.
The strongest declines wererecorded in Cyprus and Slovenia.
Inflaatiovauhdin hidastuminen olivoimakkainta Kyproksessa ja Sloveniassa.
Moreover,the inflation pattern during 2004 varied acrosscountries.
Inflaatiovauhdin kehitys vuonna 2004 vaihtelimyös maittain.
In a number of countries, inflationpicked up considerably in the first half of 2004before either stabilising at a higher level orgradually declining in the second half of theyear.
Useissa maissa inflaatio kiihtyihuomattavasti vuoden 2004 alkupuoliskolla jatämän jälkeen joko vakaantui nopeaksi taihidastui vähitellen vuoden loppupuoliskolla.
Table 7 HICP inflation in the noneuro area EU Member States and the euro area
YKHI-inflaatio euroalueen ulkopuolisissa EU-maissa ja euroalueella
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom
Tšekki Tanska Viro Kypros Latvia Liettua Unkari Malta Puola Slovenia Slovakia Ruotsi Iso-Britannia
Source: Eurostat.1) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.2) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
Lähde: Eurostat.1) EU10-aggregaatti käsittää 10 uutta jäsenvaltiota.2) EU13-aggregaatti käsittää 13 euroalueen ulkopuolista EU-maata.
Some inflationarypressures also emerged from strong real GDPgrowth in most countries.
Muutamissa muissa EU-maissa YKHI-inflaa-tiovauhti oli kuitenkin jokseenkin vakaa kokovuoden.
In the new Member States, EU accession alsocaused some inflationary pressures.
Euroalueen ulkopuolisten EU-maiden inflaatiokehitykseen vaikuttivat osittain eräät yhteiset tekijät, erityisesti öljyn hinnan huomattavanousu vuonna 2004.
Foodprices increased in most new Member States inthe first half of the year as these countrieswere integrated into the Common Agricultural Policy and as remaining sectoral trade barrierswere removed.
Sen täsmällinen vaikutusinflaatioon vaihteli kuitenkin maittain, mikäjohtuu suureksi osaksi kulutuskäyttäytymisen,markkinoiden rakenteiden ja tuotannon energiariippuvuuden eroista.
Given the relatively large shareof food prices in their HICP consumer baskets,this had a noticeable impact on HICP inflationin most of the new Member States.
Kohonnut öljyn hintaei ehkä vielä vuonna 2004 täysin välittynyt joidenkin maiden inflaatiovauhtiin.
Moreover,indirect taxes and excise duties were increasedin a number of the new Member States to bringthem more into line with those prevailing inthe EU.
Useimmissamaissa hienoisia inflaatiopaineita aiheuttimyös BKT:n määrän voimakas kasvu.
The prospect of tax-induced priceincreases following EU accession led to higherdemand in early 2004, thereby also causinghigher inflation.
Tämänseurauksena myös palkankorotuspaineet ovatalkaneet lisääntyä useissa maissa.
FISCAL POLICIESThree noneuro area EU Member States(Estonia, Denmark and Sweden) recorded afiscal surplus and ten countries recorded fiscaldeficits in 2004.
rettiin. Elintarvikkeiden hintojen osuus maidenkulutuskoreista on verrattain suuri, minkävuoksi näillä tekijöillä on ollut huomattavavaikutus useimpien uusien EU-maiden YKHI-inflaatioon.
As set out in ECOFIN Councildecisions on 5 July 2004, six countries (the Czech Republic, Cyprus, Hungary, Malta,Poland and Slovakia) were found to be in anexcessive deficit situation.
Lisäksi välillisiä veroja ja valmisteveroja korotettiin monissa uusissa EU-mais-sa, jotta ne vastaisivat paremmin EU:n verotuskäytäntöä.
The United Kingdom,recorded a deficit ratio above the 3% referencevalue in both 2003 and 2004.
Mahdollisuus, että verojen kiristyminen nostaa hintoja EU:hun liittymisenjälkeen, lisäsi kysyntää vuoden 2004 alussa jasiten myös kiihdytti inflaatiota.
The large numberof countries still in an excessive deficitsituation points to a continued need for astronger political commitment to carrying outstructural reforms and fiscal consolidation.
Vuoden 2004jälkipuoliskolla kysynnän vaikutukset alkoivatkuitenkin vähitellen hälvetä monessa maassa.Hallinnollisesti säänneltyjä hintoja on myöskorotettu merkittävästi joissain uusissa EU-maissa, jotta eräiden valtionyhtiöiden sopeuttaminen kustannustehokkaaseen tuotantoonsaadaan päätökseen.
Nominal effective exchange rate developmentsand their lagged passthrough to import pricesalso influenced inflation developments in2004.
Myös EU:hun liittyminen aiheutti hienoisia inflaatiopaineita useimmissa uusissa jäsenvaltioissa.
In a number of countries, in particular the Czech Republic, Hungary and Slovakia,effective exchange rate developments had adampening impact on inflation, while in others,such as Latvia, the impact contributed toinflation pressures.
Elintarvikkeiden hintojen vuotuinennousuvauhti nopeutui useimmissa uusissa EU-maissa vuoden alkupuoliskolla, sillä maat ottivat käyttöön yhteisen maatalouspolitiikan jatoimialojen väliset viimeiset kaupan esteet pu-
General government budget balances improvedin ten of the 13 noneuro area EU Member States in 2004, while they deteriorated in theremaining three countries (see Table 8).
Myös nimellisen efektiivisen valuuttakurssinkehitys ja sen välittyminen viipeellä tuontihintoihin vaikutti inflaatiokehitykseen vuonna2004.
Table 8 Fiscal positions in the noneuro area EU Member States and the euro area
Taulukko 8. Julkinen talous euroalueen ulkopuolisissa EU-maissa ja euroalueella
General government gross debt20022003
Julkisen talouden bruttovelka20022003
General government surplus (+) / deficit (-)2001200220032004
Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (–)2001200220032004
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 2)EU13 3)
Tšekki Tanska Viro Kypros Latvia Liettua Unkari Malta Puola Slovenia Slovakia Ruotsi Iso-Britannia 1)
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.1) Calendar year estimates.2) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.3) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
Rahoitusjäämiin ei sisälly UMTS-toimilupienmyynnistä saatuja tuloja.1) Kalenterivuoden arvioita.2) EU10-aggregaatti käsittää 10 uutta jäsenvaltiota.3) EU13-aggregaatti käsittää 13 euroalueen ulkopuolista EU-maata.
improvement can be explained mainly bytemporary factors, as well as by the positiveeffect of the economic cycle.
kurssin kehitys lisäsi osaltaan inflaatiopaineita.
In the Czech Republic and Malta, the countries recordingthe largest improvement in their fiscal balance,temporary factors had sizeable deficitincreasing effects in 2003.
Puolassa valuuttakurssikehityksen viivästyneet vaikutukset kiihdyttivät YKHI-inflaatio-vauhtia vuoden 2004 alkupuoliskolla. Sitä vastoin vuoden jälkipuoliskolla nämä vaikutuksethidastivat inflaatiota.
Expenditure execution wasgenerally close to the pre-set spendingpaths.
FINANSSIPOLITIIKKAKolmen euroalueen ulkopuolisen EU-maan(Viro, Tanska ja Ruotsi) julkinen talous oli ylijäämäinen ja kymmenen alijäämäinen vuonna2004.
Hungary showed signs of significantslippage relative to the May 2004 convergenceprogramme targets.
Ecofin-neuvosto teki 5.11.2004 päätöksen, jonka mukaan kuuden maan (Tšekki, Kypros, Unkari, Malta, Puola ja Slovakia) alijäämäon liiallinen.
Furthermore, somegovernments (for example, in Estonia and Lithuania) utilised part of their excessrevenues in 2004 to finance additionalexpenditure rather than improve their budgetbalances.
Useiden maiden liiallinenalijäämä osoittaa, että maiden on vahvistettavapoliittista sitoutumistaan rakenteellisten uudistusten toteuttamiseen ja julkisen taloudenvakauttamiseen.
In 2004 the debt ratios in most noneuro area EU Member States remained well below theaverage ratio in the euro area.
Julkisentalouden menojen kehitys on yleisesti ottaenvastannut ennalta määriteltyä.
The ratiosdeclined in six of the 13 noneuro area Member States in line with their improved governmentbudget balances.
Euroalueen ulkopuolisista EU-maista kymmenessä julkisen talouden rahoitusasema paranivuonna 2004 ja kolmessa heikkeni (ks. taulukko 8).
In the other countries, theincrease in the debt ratios reflected mainly thelow primary surplus ratios and debt-increasingdeficit-debt adjustments, i.e. variations inpublic debt that cannot be explained by thedeficit/surplus.
Rahoitusaseman koheneminen johtui lähinnä tilapäisistä tekijöistä ja suhdannetilanteen positiivisista vaikutuksista.
Only Cyprus and Maltacontinued to record debt ratios above the 60%of GDP reference value.
Tšekissä ja Maltassa, eli maissa, joissa rahoitusasema koheni eniten, tilapäiset tekijät vaikuttivat huomattavasti alijäämän kasvuun vuonna 2003.
In most countries, budgetary outcomes in 2004were either broadly in line with or better thanthe targets of the convergence programmessubmitted in May 2004.
Vuonna 2004 useimpien euroalueen ulkopuolisten EU-maiden BKT:hen suhteutettu velkaoli huomattavasti pienempi kuin euroalueellakeskimäärin.
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTSAs regards external balances, Sweden and Denmark continued to report sizeable surpluseson current account in 2004, while the United Kingdom and most new Member States recordedcurrent account deficits, which in somecountries were large (see Table 9).
MAKSUTASEEN KEHITYSUlkoisesta tasapainosta voidaan todeta, että Ruotsilla ja Tanskalla oli edelleen tuntuvastiylijäämäinen vaihtotase vuonna 2004.
The onlyexception was Slovenia, which has a history ofbroadly balanced current account positions.Particularly large current account deficits –close to or above 10% of GDP – were observed inthe Baltic States and Hungary, while Slovakiaand Poland showed more moderate currentaccount deficits, which contracted in the pasttwo years compared with the previous twoyears.
Sitä vastoin Ison-Britannian ja useimpien muiden uusien EU-maiden vaihtotase oli alijäämäinen –joidenkin maiden huomattavasti alijäämäinen(ks. taulukko 9). Ainoa poikkeus oli Slovenia,
Table 9 Balance of payments of the noneuro area EU Member States and the euro area
Taulukko 9. Euroalueen ulkopuolisten EU-maiden ja euroalueen maksutase
Net foreign direct investment flows200120022003
Vaihtotase + pääomatase20022003
Current account plus capital account balance2001200220032004 1)
Ulkomaiset suorat sijoitukset, netto200120022003
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom Euro area
Tšekki Tanska Viro Kypros Latvia Liettua Unkari Malta Puola Slovenia Slovakia Ruotsi Iso-Britannia Euroalue
Source: ECB.1) Figures for 2004 are a four-quarter moving average for the period from the fourth quarter of 2003 to the third quarter of 2004, exceptfor Cyprus, for which the average is for the period from the third quarter of 2003 to the second quarter of 2004.
Lähde: EKP.1) Vuoden 2004 luvut perustuvat vuoden 2003 viimeisestä neljänneksestä vuoden 2004 kolmanteen neljännekseen ulottuvaan neljänneljänneksen liukuvaan keskiarvoon, paitsi Kyproksen tiedot, jotka perustuvat vuoden 2003 kolmannesta neljänneksestä vuoden 2004toiseen neljännekseen ulottuvaan neljän neljänneksen liukuvaan keskiarvoon.
of foreign direct investment in the same period,while in the United Kingdom, net foreign directinvestment turned positive after registeringmodest outflows in previous years.
jonka vaihtotase on aina ollut jokseenkin tasapainoinen.
Net inflows in portfolio investment andin “other investment” provided additionalfinancing.
Baltian maiden, Kyproksen ja Maltan vaihtotaseen alijäämä oli erittäin suuri – lähes tai yli 10 % BKT:stä.
As a result the external indebtednessof some countries also rose.
Sitä vastoin Slovakian ja Puolan vaihtotaseen alijäämä, joka oli tätäpienempi, on supistunut viimeisten kahdenvuoden aikana.
In many of the new Member States the rise inthe current account deficit in 2004 wasassociated with strong import growth owing torobust domestic demand and high oil prices.Other structural and temporary factors havealso affected the current account position.
Kun tarkastellaan maksutaseen rahoitusta, suoriin sijoituksiin liittyvä pääoman nettotuontielpyi useimmissa uusissa EU-maissa vuonna2004, kun se edellisenä vuonna oli vähentynyt(ks. taulukko 9).
Onthe structural side, current account deficitsare a normal characteristic of catching-upeconomies such as the new Member States.Whereas these deficits could signal problemsregarding the sustainability of externalpositions, the current account deficits in manynew Member States were to some extent linkedto a rise in the income deficit reflectingearnings related to past foreign directinvestment inflows.
Näistä maista ainoastaan Slovenialla oli jonkin verran pääoman nettovientiä suorina sijoituksina vuonna 2004.Muista euroalueen ulkopuolisista EU-maista Tanskalla ja Ruotsilla oli samana ajanjaksonapääoman nettovientiä suorina sijoituksina.
As a transitory factor,current account balances may have beenaffected by the EU accession process itself as,for instance, companies increased their stocksin anticipation of higher tariffs.
Sitävastoin ulkomaisiin suoriin sijoituksiin liittyvänettomääräinen pääomantuonti Isoon-Britan-niaan muuttui positiiviseksi: aiempina vuosina Isolla-Britannialla oli ollut jonkin verran pääoman nettovientiä suorina sijoituksina.
ERM II AND EXCHANGE RATE-RELATED ISSUESOn 28 June 2004 Estonia, Lithuania and Slovenia joined Denmark as participants in ERM II. They entered the mechanism with astandard fluctuation band of ±15% around theircentral rates against the euro, while Estoniaand Lithuania kept their currency boards as aunilateral commitment.
Kaikenkaikkiaan ulkomaisiin suoriin sijoituksiin liittyvä nettomääräinen pääomantuonti on viimevuosina ollut tärkeä rahoituksen lähde monilleeuroalueen ulkopuolisille EU-maille, vaikkauseimmissa maissa se ei kattanut vaihtotaseenalijäämää.
To ensure their smoothparticipation in ERM II, the countries havefirmly committed to taking the necessarymeasures to preserve macroeconomic andexchange rate stability.
Alijäämää on näissä maissa rahoitettu myös arvopaperisijoituksiin ja muihininvestointeihin liittyvällä nettomääräiselläpääomantuonnilla.
Box 10 provides anoverview of the characteristics of ERM II.
Tämän seurauksena myösjoidenkin maiden ulkomainen velkaantuminenlisääntyi.
Looking at the financing side of the balanceof payments, net foreign direct investmentinflows recovered somewhat in most new EUMember States in 2004, having slowed the yearbefore (see Table 9).
Monien uusien EU-maiden vaihtotaseen alijäämän suureneminen vuonna 2004 johtui vahvankotimaisen kysynnän ja korkean öljyn hinnanaiheuttamasta tuonnin huomattavasta kasvusta.Myös muut rakenteelliset ja tilapäiset tekijätovat vaikuttaneet vaihtotasetilanteeseen.
Among these countries,only Slovenia recorded moderate outflows innet foreign direct investment in 2004.
Alijäämä saattaa olla merkki siitä,että ulkoisen varallisuuden kestävyys on uhattuna.
As to theother noneuro area EU Member States,Denmark and Sweden witnessed net outflows
Tilapäisistä tekijöistä myös EU:hun liittyminen on saattanutvaikuttaa vaihtotaseeseen.
Participation in ERM II has not been associatedwith tensions in the foreign exchange markets
Yritykset kasvattivat nimittäin varastojaan, sillä ne ennakoivatmaksujen nousevan.
Box 10
Kehikko 10.
MAIN ELEMENTS OF THE EXCHANGE RATE MECHANISM II
VALUUTTAKURSSIMEKANISMI ERM II:N PÄÄPIIRTEET